Ћирић је на панел дискусији под називом “Нацрт закона о стечају: основне новине”, коју је организовало Министарство економије и регионалног развоја Владе Републике Србије уз подршку УСАИД Програма за реформу стечајног и извршног поступка, рекао да ће нова решења не само учинити ефикаснијим стечајни поступак већ ће својом флексибилношћу и помоћи српској привреди да се лакше суочи са постојећом економском кризом кроз очување пословне активности предузећа.
Он је навео да ефикасан стечајни закон мора да омогући да се пословна имовина предузећа у кратком року врати у привредну употребу кроз банкрот, не чекајући да таква технологија застари и да јој вредност знатно опадне.
Нови закон о стечају има за циљ да унапреди три кључна показатеља ефикасности стечајног поступка у Србији: дужину трајања, степен намирења поверилаца и висину трошкова, прецизирао је Ћирић.
Према његовим речима, осим повећања ефикасности, нови закон нуди и нека нова, флексибилна решења која могу помоћи српској привреди да се лакше суочи са економском кризом.
Радна група Министарства за економију и регионални развој је, на основу детаљне анализе прикупљених података о примени важећег закона, разматрања ставова непосредних учесника у стечајном поступку, пре свега стечајних управника, стечајних судија и надлежних агенција, али и вршењем упоредно-правних анализа, приремила нацрт текста новог закона који је стављен на јавну расправу, подсетио је државни секретар.
Саветник потпредседника Владе Србије и координатор Радне групе Лука Андрић објаснио је да основни разлог због кога је одлучено да се припреми нови текст закона о стечају лежи у чињеници да је његова примена у протекле четири године показала да се у бројним појединостима постојећа решења могу учинити још ефикаснијим, као и да постоји потреба за увођењем нових, савремених института.
Андрић је рекао да се неке од најзначајнијих измена и новина односе на скраћење дужине трајања стечајног поступка укидањем стечајног већа, смањењем предујма за покретање поступка и трошкова поступка, даљим јачањем овлашћења и одговорности поверилаца, али и јачањем одговорности стечајног управника и надзора над његовим радом.
Он је навео да нова решења не мењају постојећи концепт, већ се заснивају на проблемима уоченим у пракси и усмерена су на унапређење постојећих решења, правно-техничко прецизирање и пружање адекватног одговора на растуће последице глобалне финансијске кризе.
Према његовим речима, једна од значајних новина јесте и увођење такозваног унапред припремљеног плана реорганизације, који омогућава флексибилну и брзу процедуру опоравка за привредно друштво које се сусрело са проблемима у пословању.
Андрић је истакао да привредни субјекат који је у проблемима има прилику да са повериоцима, пре подношења предлога, дакле пре покретања поступка стечаја, постигне договор о реорганизацији пословања и редефинисању дужничко поверилачких односа и да се тај договор претвара у предлог покретања стечаја унапред припремљеним планом реорганизације.
Током рада групе коришћени су подаци прикупљени од трговинских судова и Агенције за лиценцирање стечајних управника, рађене су фокус групе са стечајним управницима и судијама, обављена је анализа усвојених планова реорганизације, као и упоредно-правна анализа закона и праксе.
Нацрт закона о стечају доступан је на сајту Министарства економије и регионалног развоја (
www.merr.gov.rs), а по завршетку јавне расправе у мају очекује се да о њему буде расправљано на седници Владе, након чега би тај документ требало да буде упућен у скупштинску процедуру у јуну.