Алберт Јегер, Диана Драгутиновић и Јован Кркобабић
Аутор:
Фонет
Драгутиновић је на конференцији за новинаре истакла да је током разговора са представницима те међународне финансијске институције постигнут договор о динамици повећања плата и пензија у наредној години и усаглашен закон о фискалној одговорности.
Плате и пензије ће, како је навела, остати замрзнуте у овој години, док ће током 2011. године бити усклађиване три пута, тако да прво усклађивање буде у јануару, када ће оне бити увећане за шестомесечну инфлацију, или за нешто мање од три одсто.
Према њеним речима, у априлу ће плате и пензије бити кориговане за тромесечну инфлацију и половину оствареног раста бруто домаћег производа (БДП), а у октобру за шестомесечну инфлацију.
Она је напоменула да у 2010. години буџетски дефицит неће бити већи од 4,8 одсто БДП-а, а у 2011. години до четири одсто вредности БДП-а.
Драгутиновић је указала на то да је закон о фискалној одговорности у потпуности усаглашен, и објаснила да је овим законским решењем предвиђена комбинација два правила – правила дефицита и правила јавног дуга.
Применом и поштовањем фискалних правила, како је навела, биће омогућена макроекономска стабилност у наредном периоду, без обзира на то да ли наша земља има или нема програм са ММФ-ом.
Потпредседник Владе Републике Србије Јован Кркобабић саопштио је да је са ММФ-ом постигнут договор о томе да пензионери који имају пензије од 20.500 динара и ниже од тога добију једнократну помоћ од 5.000 динара.
Кркобабић је најавио да ће исплата те помоћи почети најкасније до 15. октобра, уз напомену да се разматрају могућности за издвајање средстава за пружање помоћи и оним пензионерима чија примања износе до 30.000 динара.
Према његовој оцени, разговори са ММФ-ом о петој ревизији стенд-бај аранжмана били су сложени због тога што је економска ситуација таква да се више од онога што је договорено није могло учинити.
Потпредседник Владе је навео да су пензиона реформа и закон о пензијско-инвалидском осигурању позитивно оцењени, при чему је констатовано да је у Србији та реформа одмакла много даље у односу на друге земље у региону.
Гувернер Народне банке Србије (НБС) Дејан Шошкић истакао је да је ММФ позитивно оценио вођење монетарне политике у претходном периоду.
Шошкић је указао на то да је позитиван потез НБС било повећање референтне каматне стопе што је довело до стабилизације цена, уз оцену да се инфлација у земљи креће у оквирима циљаног нивоа, што је шест плус минус два одсто на годишњем нивоу.
Он је навео да Србија у наредном периоду мора да настави да води одговорну финансијску политику, и најавио веће ангажовање на повећању коришћења домаће валуте у финансијским трансакцијама на српском тржишту.
Гувернер се осврнуо и на депресијацију курса и напоменуо да је она ојачала конкурентност привреде и смањила трошкове, што је добар сигнал за оне који у Србији желе да производе и инвестирају.
Шеф мисије ММФ-а за Србију Алберт Јегер најавио је да ће Извршни одбор те међународне финансијске институције највероватније 27. септембра одлучивати о одобравању пете ревизије аранжмана са Србијом.
Јегер је рекао да је услов за то да Борд директора ове институције одобри пету ревизију аранжмана да Влада Србије упути Скупштини Србије на усвајање Предлог закона о фискалној одговорности, којим ће буџетски дефицит у 2011. години бити ограничен на четири одсто БДП-а.
Према његовим речима, уколико ревизија буде добила позитивну оцену, Србија ће моћи да повуче 380 милиона евра за подршку девизним резервама.
Он је навео да је при доношењу одлуке о одмрзавању плата и пензија било потребно пронаћи равнотежу између високог буџетског дефицита Србије и чињенице да плате и пензије чине велики део расхода буџета, као и чињенице да је од одлуке о замрзавању плата и пензија забележено поскупљење хране.
Говорећи о ребалансу буџета за 2010. годину, Јегер је истакао да ће главни начин за повећање потрошње бити прерасподела средстава насталих услед нижег извршења расхода од планираних, од приближно шест милијарди динара, јер су додатни приходи буџета само две милијарде динара.
Он је указао на то да ММФ остаје при прогнози да ће економски раст у Србији у 2010. години бити 1,5 одсто, и додао да је током рецесије наша земља забележила велики пад запослености, што је тренд који би могао да се задржи и у наредној години.