Богосављевић Бошковић је, на презентацији „Научно-истраживачки пројекти у области пољопривреде и руралног развоја“, оценила да ће ови пројекти бити корисни садашњим, али и будућим пољопривредницима да лакше планирају своју производњу, као и да је увећају и унапреде.
Реч је, како је навела, о пројектима из области сточарства, воћарства, повртарства, ратарства, органске производње и биоенергије, чији су аутори домаћи еминентни научни и стручни радници, а који су припремљени у сарадњи ресорног министарства и пољопривредних факултета и института.
Препознали смо важност израде оваквих пројеката у складу са потребом подршке новим инвестицијама у пољопривреди. Поред средстава из националног буџета и повољних кредита за ову сврху, ускоро ће нашим пољопривредницима на располагању бити и средства из ИПАРД програма, најавила је Богосављевић Бошковић.
Према њеним речима, посебна вредност ових пројеката јесте у јачању споне у трансферу знања између пољопривредних факултета, научних института, пољопривредних саветодавих стручних служби и самих пољопривредника.
Улога Министарства, како је објаснила, јесте да јача ову синергију, то јест да покуша у што је могуће већој мери да све ове потенцијале укључи и искористи за снажније покретање динамичног развоја српског аграра.
Руководећи се наведеним стратешким опредељењем, а са циљем унапређења знања и примене нових технологија у пољопривредној производњи, Министарство је у току прошле године подржало спровођење осам техничко-технолошких пројеката у области пољопривреде, навела је Богосављевић Бошковић.
Представници институција и пољопривредних произвођача сложили су се са тим да реализација ових пројеката, али и данашњи састанак, представљају квалитетан искорак ресорног министарства према пољопривреди.
Секретар банатске асоцијације пољоприведника "Банатски паори" Ненад Манић рекао је да је веома корисно то што је ресорно министарство организовало овај скуп, који представља неку врсту директног спајања произвођача, научних институција и самог Министарства.
Он је нагласио да ће од ове врсте контакта највише користи имати породична газдинства које представља та асоцијација, као и да ће само на такав начин, уз помоћ науке и ресорног министарства, бити остварен напредак у пољопривредној производњи.
Директор Института за воћарство у Чачку Милан Лукић рекао је да је циљ да резултати истраживања које је спровела та институција буду доступни крајњим корисницима, преко пољопривредних, саветодавних и стручних служби.
Сигурни смо да ће резултати до којих смо дошли помоћи у заснивању засада свих врста воћака јер се једино на тај начин, путем правилне примене агро и техничких мера које су представљене у елаборатима, може доћи до адекватних резултата, објаснио је Лукић.
Професор на Пољопривредном факултету Предраг Пуђа оценио је да данашњи састанак представља изузетно велики напредак у реализацији пројеката и квалитетан искорак ресорног министарства према пољопривреди, посебно према индивидуалним пољопривредним произвођачима.
Подстицаји за реализацију пројеката спроводени су после расписаног конкурса, а по основу Правилника о коришћењу подстицаја за спровођење научноистраживачких, развојних и иновативних пројеката у пољопривреди кроз унапређење стручног знања и усавршавања људских капацитета.
Пројекти који су подржани су "Могућности и економски аспекти употребе жетвених остатака за производњу топлотне енергије" (Пољопривредни факултет Нови Сад), као и "Унапређење робне призводње у сточарству" (Агрономски факултет Чачак).
Такође, подршку у реализацији су добили и пројекти "Техничко-технолошки модели интензивних засада воћака и јачање људских капацитета у функцији унапређења воћарске производње Републике Србије" (Институт за воћарство Чачак) и "Унапређење органске пољопривредне производње у западној Србији путем едукације пољопривредних произвођача" (Пољопривредни факултет Београд).
Министарство је подржало и пројекат "Техно-економски аспекти примене обновљих извора енергије и мобилних роботизованих соларних електро-генератора у пољопривреди" (Институт за економику пољопривреде Београд и Институт Михајло Пупин Београд).
Подршку је добио и пројекат "Унапређење пољопривредне производње Тимочког региона засноване на диверзификацији еколошки сертификованих пољопривредно прехрамених производа са додатном вредношћу (Пољопривредни факултет Београд).
Пројекти који су подржани су и "Савремени модели ратарске и повртарске производње у циљу унапређења стручних знања и усавршавање произвођача централне и западне Србије" (Агрономски факултет Чачак) и "Иновативно-едукативни програми унапређења органске производње у функцији руралног развоја" (Пољопривредни факултет Нови Сад).