У саопштењу се наводи да је уписана 51 активна мера кривичне евиденције, као и мере ограничења, њих укупно 276.310, које се односе на забране или ограничења обављања делатности или послова, забране располагања новчаним средствима, забране вршења дужности, или позива одговорном лицу у правном лицу или предузетнику.
Такође, то се тиче и забрана или ограничења располагања уделима и друга ограничења донета у складу са прописима којима се уређује правни положај привредних друштава, мера изречених на основу Закона о пореском поступку и пореској администрацији, мера изречених у поступку из надлежности органа инспекцијског надзора и других мера које су, у складу са законом, изрекла друга правна лица.
Ова врста података биће и убудуће редовно преузимана путем веб сервиса успостављеног између АПР и НБС и уношена у базу Централне евиденције привремених ограничења.
Уз помоћ јединственог информационог система, по службеној дужности, прикупљаће се подаци о мерама пореских и инспекцијских органа, судским пресудама и решењима министарстава и других органа о одузимању овлашћења, лиценци, дозвола, одобрења, концесија и субвенција физичким и правним лицима.
Циљ је формирање обједињене ажурне и јавне електронске евиденције на основу које ће трећа лица моћи да стекну потпунију слику о пословној поузданости привредних друштава и лица која управљају у тим друштвима, као и физичких лица која обављају привредну делатност или располажу новчаним средствима компанија и предузетничких радњи.
У Централној евиденцији воде се подаци о ограничењима, лицима на која се односе ова привремена ограничења, периоду важења конкретне мере, као и друге појединости из конкретног акта надлежног органа.
Јавни подаци из Централне евиденције доступни су преко претраживача какав постоји и у другим регистрима које води Агенција.
Поменуте мере ограничења уписују се у Централну евиденцију привремених ограничења на основу Закона о централној евиденцији привремених ограничења права лица регистрованих у Агенцији за привредне регистре, који је крајем 2015. године усвојен у Скупштини Србије.
Успостављање Централне евиденције омогућено је на основу споразума који је Министарство спољних послова Краљевине Норвешке потписало са Владом Републике Србије 2013. године, а циљ пројекта јесте подршка реформи државне управе и јачање владавине права и конкурентности, подсећа се у саопштењу.