Вујовић је, на јавним консултацијама са Националним конвентом о Европској унији на тему "Економски програм реформи 2017–2019", истакао да консултације овакве врсте представљају устаљени модел сарадње државних институција и цивилног сектора у изради овог стратешког документа.
Министар је указао на то да се Програмом економских реформи наставља процес реструктурирања српске привреде, пре свега јавног сектора, са циљем смањења нерационалне потрошње и повећања ефикасности уз бољи квалитет услуга.
Циљ овог програма, као и осталих процеса евроинтеграција, како је навео, јесте успостављање платформе за ефикасније фискално планирање и координацију економских политика.
Према његовим речима, посебна пажња посвећује се даљем унапређењу пословног амбијента стимулативног за развој приватног сектора.
Дефинисањем приоритета омогућавамо најбољи начин да наше жеље сведемо у расположиве оквире са становишта буџета и средстава које можемо да привучемо из иностранства, као и са становишта рокова и капацитета, нагласио је Вујовић.
Министарство финансија, Народна банка Србије, Републички секретаријат за јавне политике, представници ресорних министарстава Владе Србије и организација цивилног друштава окупљених у Национални конвент о Европској унији одржали су данас консултације о Програму економских реформи (ЕРП) 2017–2019. године.
У складу са смерницама Европске комисије, структурне реформе у оквиру ЕРП 2017–2019. организоване су у девет кључних области: управљање јавним финансијама, тржиште енергије, транспорта и телекомуникација, секторски развој, пословни амбијент и смањење сиве економије, истраживање и иновације, подстицање спољне трговине и инвестиције, образовање и вештине, запосленост и тржиште рада, социјално укључивање, смањење сиромаштва и једнаке могућности.
ЕРП 2017–2019. прошао је два циклуса јавних консултација, а поред Националног конвента, представљен је и локалним самоуправама на Годишњој конференцији СКГО у новембру 2016. године и био је два пута на јавном увиду на вебсајту Министарства финансија и других релевантних учесника.
Подсећања ради, ЕРП је документ који Република Србија, као држава кандидат за пријем у чланство ЕУ, израђује на годишњем нивоу и који садржи средњорочни оквир макроекономске и фискалне политике, као и конкретне приоритетне структурне реформе.
Овим реформама се непосредно подржава макро-фискални оквир, отклањају препреке привредном расту и повећава конкурентност националне економије.
За сваку приоритетну структурну реформу дефинише се прецизан временски оквир спровођења и ефекти које ће она имати на буџет, наводи се у саопштењу Министарства финансија.