Током посете делегације ММФ-а Србији одржан је низ састанака са представницима државе на којима је било речи о резултатима и будућим активностима у оквиру аранжмана „Policy Coordination Instrument” (PCI).
Мали је најавио да ће парламент за десетак дана усвојити предлог буџета за наредну годину, којим ће бити обезбеђена средства за Моравски коридор, деоницу Појате–Прељина, изградњу ауто-пута Београд–Сарајево, за саобраћајницу Рума–Шабац–Лозница, деоницу Сурчин–Обреновац, као и за Нови Београд–Сурчин.
Такође, како је подсетио, средства ће бити опредељена и за београдску обилазницу, деоницу моста преко реке Саве од Остружнице до Бубањ потока, брзу саобраћајницу Нови Сад–Рума, као и за деоницу Прељина–Пожега.
Предлогом буџета предвиђена су и средства за пројекат мађарско-српске железнице, реконструкцију пруге Ниш–Димитровград, рехабилитацију путева и унапређење безбедности саобраћаја, прецизирао је министар.
Према његовим речима, ићи ће се на стопу раста од четири одсто у 2020. години, што показује да се привредни раст убрзава, док ће буџетски дефицит бити планиран у износу од 0,5 одсто.
Мали је додао да је, такође, планирано даље смањивање оптерећења на зараде, са 62 на 61 одсто, уз напомену да ће од 1. јануара почети имплементација швајцарског модела повећања пензија, односно индексације пензија.
У току је друга фаза тендерске процедуре за приватизацију "Комерцијалне банке", која ће бити завршена до 2. децембра достављањем обавезујућих понуда заинтересованих инвеститора, саопштио је министар.
Он је указао на то да су у претходној фази слања необавезујућих понуда пристигле четири понуде, које су се и уједно квалификовале за улазак у другу фазу процеса.
Србија је, како је предочио, у првих седам месеци ове године привукла 2,3 милијарде евра страних директних инвестиција, што је за 43 одсто више у односу на исти прошлогодишњи период.
Мали је подсетио на то да је часопис "Фајненшел тајмс" прогласио Србију за светског лидера у привлачењу страних директних инвестиција, истичући да је наша земља прошле године привукла 5,8 милијарди долара страних директних инвестиција.
Мартејн је саопштио да су економски резултати Србије и даље веома добри, уз пад незапослености на рекордно ниске нивое, док је релаксирана монетарна политика исправна.
Он је пренео да су вођени конструктивни разговори са властима Србије, при чему је постигнут договор на нивоу Тима о политикама које су потребне за завршетак треће ревизије Инструмента за координацију политика (PCI).
Шеф тима ММФ-а је, наводећи да се очекује да су квантитативни циљеви за септембар 2019. испуњени, додао да је спровођење структурних реформи настављено, мада уз кашњења у неким областима.
Према његовим речима, ММФ очекује да ће реални раст БДП-а ове године износити 3,5 одсто и четири одсто 2020. године, захваљујући снажној домаћој потражњи.
Инфлација се, како је објаснио, задржала на ниском нивоу, очекује се да ће се у 2020. кретати у доњој половини циљаног коридора, а релаксирани став монетарне политике је и даље исправан, с обзиром на ниске инфлаторне притиске.
Мартејн је нагласио да су добри фискални резултати настављени у прва три квартала ове године, да је на нивоу опште државе забележен суфицит у периоду од јануара до августа, јавни дуг наставља да пада, док су приноси на државне обвезнице достигли рекордно ниске нивое.
Влада је, како је подсетио, усвојила ребаланс буџета, који укључује додатну капиталну потрошњу, једнократну исплату пензионерима и повећање плата у јавном сектору.
Иако ове мере не угрожавају фискалну одрживост, власти би требало да пажљиво прате извршење буџета до краја године како би се обезбедило да дефицит остане у границама предвиђеним програмом, поручио је он.
Говорећи о платама, шеф тима ММФ-а је поручио да је оправдано давање већих повећања одређеним групама запослених како би се они задржали.
Међутим, како је упозорио, укупни трошкови зарада сада расту брже од номиналног БДП-а, и то другу годину узастопце, што није у складу са обавезама које су преузеле власти Србије у овој области и саветима ММФ-а.
Мартејн је додао да је тим ове финансијске институције постигао договор са властима Србије о кључним параметрима буџета за 2020. годину, за који се планира укупни фискални дефицит од 0,5 процената БДП-а, напомињући да би тај ниво обезбедио очување фискалне дисциплине и даље смањење јавног дуга.
Према његовим речима, структурне реформе и даље напредују, али је потребна јача посвећеност реализацији у неким областима како би се подстакао потенцијал Србије за раст и ограничили фискални ризици.
Мартејн је подвукао да је остварен напредак у реформи Пореске управе, јачању оквира за управљање јавним инвестицијама и приватизацији "Комерцијалне банке".
Међутим, како је напоменуо, реформе система зарада у јавном сектору и оквира запослености у јавном сектору суочавају се са знатним кашњењима.
Он је нагласио да су потребне додатне активности у циљу јачања руковођења и корпоративног управљања државним предузећима, уз констатацију да је потребна детаљна анализа цена електричне енергије како би се обезбедио повраћај целокупних трошкова.