Саговорници су постигли сагласност о томе да је 2019. година у економском смислу била веома успешна, с обзиром на то да је привредни раст, према Републичком заводу за статистику, износио 4,2 одсто.
Такође, јавни дуг је под контролом и на нивоу испод 50 одсто, буџет је четврту годину заредом у суфициту, а Србија је имала и рекордан прилив страних директних инвестиција од 3,8 милијарди евра.
Мали је истакао да је добро што је привредни раст диверсивикован, те да доминира грађевинска индустрија, као и да је привредни раст у последњем кварталу прошле године износио чак 6,1 одсто.
Осим тога, у претходној години је у оквиру Министарства финансија формиран Сектор за фискалне ризике, што је био један од циљева у оквиру програма, а успостављена је и методологија за управљање капиталним пројектима, као и Комисија за капиталне инвестиције на нивоу Владе Србије.
Једна од тема разговора је био инвестициони програм „Србија 2025“, који је, како је министар истакао, важан за подизање квалитета живота грађана.
Да би се тај програм реализовао на прави начин, управо је важан развој тржишта капитала, рекао је Мали и у том смислу указао на две успешне емисије еврообвезница у току прошле године на међународном тржишту, као и успешно емитовање двадесетогодишње обвезнице у еврима и дванаестогодишње обвезнице у динарима на домаћем тржишту.
Он је додао и да је ЈП Морган недавно уврстио Србију на листу за потенцијално укључивање у њихов индекс, те да је пре неколико дана потписан Меморандум о разумевању са Еуроклиром.
Министар је изразио очекивање да Србија до краја године уђе у тај систем, како би постала још атрактивнија за стране професионалне инвеститоре.
Мартејн је истакао да је привредни раст у прошлој години већи него што је Међународни монетарни фонд очекивао и пројектовао, те да се нада да ће се раст привреде наставити и 2020. године.
На састанку је једна од тема била и реформа плата у јавном сектору и усвајање Уредбе о коефицијентима, при чему је истакнуто да се тренутно ажурирају подаци који имају за циљ да моделе који су коришћени за усаглашавање и дефинисање коефицијента учине прецизнијим и са јаснијим ефектима.
Нови предлог матрице се очекује у мају.
Саговорници су разговарали и о продаји акција Републике Србије у Комерцијалној банци, што је један од реформских циљева и процес који се приводи крају, с обзиром на то да је пронађен стратешки партнер за ту банку.
Остали реформски циљеви из програма који су испуњени су следећи: раздвајање основних и споредних делатности у Пореској управи, смањење броја филијала у оквиру те управе са 178 на 37, као и увођење мера за убрзање рефундације ПДВ-а.
Такође, испуњени су и продаја државних акција у Јубмес банци, примена мера ФАТФ за спречавање прања новца, формирање радне групе за развој тржишта капитала, објава другог тендера за велики портфолио проблематичних кредита банака у стечају и увођење формуле за индексацију пензија.
Међу реализованим циљевима су и објављивање листе о свим предузећима у државним власништву, измена Закона о накнадама, Закона о инспекцијском надзору, Закона о осигурању депозита и Закона о агенцијском запошљавању.
Делегација ММФ-а боравиће у Србији до 28. фебруара. Актуелни аранжман одобрен је 18. јула 2018. године, на период од 30 месеци, односно до јануара 2021. године.
Реч је о нефинансијском аранжману, који има саветодавну улогу и превасходно је орјентисан на спровођење структурних реформи.