Министар финансија у Влади Републике Србије Синиша Мали одржао је данас завршни састанак са Мисијом Међународног монетарног фонда (ММФ), коју предводи Јан Кес Мартејн, а у оквиру консултација по члану IV Статута ММФ-а.
Било да имате питање, коментар, сугестију или било какав проблем који је у оквиру надлежности Владе, пошаљите нам своју поруку и потрудићемо се да вам одговоримо у најкраћем року. Уколико ваш проблем излази из оквира наших овлашћења, проследићемо поруку надлежној институцији.
Министар финансија у Влади Републике Србије Синиша Мали одржао је данас завршни састанак са Мисијом Међународног монетарног фонда (ММФ), коју предводи Јан Кес Мартејн, а у оквиру консултација по члану IV Статута ММФ-а.
На састанку су учествовали и представници Народне банке Србије.
Тема разговора, који су се одржавали у онлајн-формату, био је нови аранжман који треба да буде потписан са том међународном институцијом, као и укупна фискална, монетарна и макроекономска кретања у контексту пандемије COVID-19.
Након што је Србија успешно завршила претходни аранжман „Инструмент за координацију политика“ у јануару 2021. године, неки од предложених реформских циљева у новом аранжману су усвајање фискалног правила које би ограничило висину дефицита у односу на јавни дуг, усвајање Стратегије за развој тржишта капитала са пратећим акционим планом, усвајање акционог плана за имплементацију политике власништва у државним и јавним предузећима.
Мали је тим поводом истакао да ће најважнији циљ новог аранжмана бити да се сачувају постигнути резултати, као и да се настави са важним структурним реформама како би Србија могла да достигне још веће стопе привредног раста.
Нови аранжман требало би да буде потписан до средине ове године, неће подразумевати финансијску подршку, већ ће бити искључиво саветодавног карактера, и трајаће две и по године, односно до краја 2023. године.
Представници Мисије ММФ-а су истакли и да је Србија снажним мерама одговорила на кризу изазвану коронавирусом, да је вакцинација у нашој земљи била међу најуспешнијима у Европи, као и да очекују да привредни раст до краја године буде пет одсто.
У годинама које долазе, ММФ очекује да раст буде приближно четири одсто. Истакнуто је и да ће последње мере помоћи, укључујући и проширење гарантне шеме, помоћи да се очува запосленост у приватном сектору.
Саговорници су се сагласили да је најважније да се сачува тешко стечена репутација фискално сигурне земље, као и да се настави са одговорном фискалном политиком како би јавни дуг остао под контролом, односно како не би прешао 60 одсто БДП-а.
Редовне консултације које ММФ спроводи по члану IV Статута обављају се са свим земљама чланицама у оквиру надзорне функције ММФ-а на сваке две године.