Стејт департмент оцењује фискалну транспарентност влада широм света још од 2008. године, а минимум транспарентности укључује захтев да су буџетски документи јавно доступни, садржајно комплетни и генерално поуздани, као и објављивање података о јавном дугу и постојање транспарентног процеса за доделу уговора са владом и дозвола за експлотацију природних богатстава.
Мали је навео да је транспарентност буџетских докумената основ демократског друштва, јер грађани морају и треба да знају на који начин се троши њихов новац, напоменувши да Србија припрема и усваја буџет како је прописано, а не бежи ни од усвајања завршног рачуна, у којем су трошкови видљиви.
Он је нагласио да ова оцена заправо осликава успех Владе Србије, која је посвећена унапређењу ове области, додавши да се јавност редовно информише о стању јавног дуга, а између осталог, захваљујући законским решењима још више се побољшава пословно окружење у земљи.
Такође, сваке године израђујемо Грађански водич за буџет, који помаже нашим грађанима да боље разумеју на шта се троши новац, рекао је министар и изразио задовољство због тога што је препознат напредак Србије у овим областима, јер од ефеката тог процеса користи имају и грађани и привреда.
Мали је истакао да је препозната фискална транспарентност од немерљивог значаја за још већи кредибилитет земље, посебно када је у питању међународно тржиште капитала.
Према његовим речима, за даљи развој наше земље веома је важно даље развијање финансијског тржишта јер утиче на развој производње, повећање бруто домаћег производа и остваривање акумулације.
У последње време посебно смо посвећени зеленим пројектима, а план је да наша земља по први пут изда зелене обвезнице на међународном финансијском тржишту, предочио је министар.
На тај начин, како је објаснио, обезбедићемо финансирање пројеката који доприносе еколошкој одрживости, што представља неопходност читавог света, где се све више улаже у заштиту животне средине.
Мали је објаснио да је Србија упркос кризи успела да умањи разорне ефекте шокова изазваних пандемијом коронавируса, односно да одржи макроекономску стабилност, као и да своје обавезе испуњава у договореном року, да јавни дуг држи на стабилном нивоу, испод 60 одсто БДП-а, колико је прописано Мастришким уговором.
Очекивана стопа раста у Србији је шест одсто, али биће и већа, до 6,5 процената, што значи да ће бити још више новца за инвестиције, као и за повећање плата у јавном сектору и пензија, поручио је он и додао да очекује да ће до краја године просечна плата бити приближно 600 евра.