Државни секретар Министарства финансија Владе Републике Србије Гојко Станивуковић учествовао је данас на састанку економског и финансијског дијалога између Европске уније и Западног Балкана и Турске у оквиру састанка ЕКОФИН Савета.
Државни секретар Министарства финансија Владе Републике Србије Гојко Станивуковић учествовао је данас на састанку економског и финансијског дијалога између Европске уније и Западног Балкана и Турске у оквиру састанка ЕКОФИН Савета.
Станивуковић је навео да је, захваљујући промишљеној макроекономској и фискалној политици у претходном периоду, Србија од почетка пандемије успела да се избори са економским и здравственим изазовима и да спроведе снажне мере подршке привреди и становништву.
Он је нагласио да је Влада Србије усвојила три свеобухватна пакета економских мера подршке грађанима и привреди, са циљем очувања радних места, привредне активности и животног стандарда становништва.
Према његовим речима, укупна вредност сва три пакета мера је приближно осам милијарди евра, што је, према прелиминарним проценама, приближно 17,4 одсто БДП-а.
Он је рекао да се очекује да ће то додатно допринети даљем расту БДП-а, истакавши да је, захваљујући програму подршке привреди и становништву, економска активност забележила снажан опоравак у другој половини прошле године, који је настављен и у 2021. години.
У односу на планирани раст од 10,6 одсто у другом кварталу 2021. године, према нашим прогнозама, можемо очекивати раст од чак 15 одсто, дакле, након раста од 1,7 одсто у првом кварталу, то је онда 8,35 одсто у првој половини године, објаснио је Станивуковић.
Томе у прилог, како је додао, говори и податак да је месечна динамика економске активности наставила да расте током априла и маја, па је раст БДП-а у првих пет месеци износио 6,9 одсто у односу на претходну годину.
Државни секретар је нагласио да се за ову годину предвиђа реални раст БДП-а од шест одсто, са капиталним издвајањима државе на нивоу од 7,2 одсто БДП-а, а реално је очекивати да ће тај раст на крају године бити и већи од планираног.
Станивуковић је подсетио на то да је пад БДП-а у 2020. години износио свега један одсто, што предстaвља један од најбољих резултата у Европи, као и да је крајем претходне године нето прилив страних директних инвестиција достигао 2,9 милијарди евра.
Према његовим речима, јавни дуг је остао испод 60 одсто, док је стопа незапослености задржана на нивоу од пре пандемије.
Он је указао на то да паралелно са економским мерама, вакцинација становништва додатно помаже отварању домаће привреде и јачању привредног опоравка.
Када је реч о структурним реформама, остајемо посвећени јачању добре управе, наставку процеса дигитализације, модернизацији Пореске управе, даљем унапређењу пословног амбијента и сузбијању сиве економије, као и неговању зеленог, енергетски ефикасног и инклузивног раста, закључио је државни секретар.
На овом годишњем скупу, који представља завршну фазу у циклусу координације економских политика између представника држава чланица ЕУ, Западног Балкана и Турске, Европске комисије и Европске централне банке, говорила и гувернерка Народне банке Србије Јоргованка Табаковић.
У оквиру годишњег дијалога о економској политици усвојени су Заједнички закључци у којима су наведени кључни економски изазови са којима се суочавају Западни Балкан и Турска, као и смернице за оквир фискалне, економске и социјалне политике фокусиране на ублажавање утицаја пандемије изазване коронавирусом, уз подстицање економског опоравка.
Закључци садрже детаљне смернице у ком правцу би требало да се креће економска политика Западног Балкана и Турске, током наредног једногодишњег периода.
Европска унија оценила је да је Србија показала изузетно добре економске резултате током пандемије и у процесу вакцинације.
Дијалогу је присуствовао и европски комесар за економију Паоло Ђентилони.