Гојковић је истакла да је основни задатак овог пројекта, који је рађен по узору на „Европску престоницу културе“, унапређивање процеса децентрализације културе.
Основни циљеви програма су да се кроз подршку једној локалној самоуправи ојачају кључни фактори културног развоја, подигне квалитет културног живота, убрза уметнички и туристички развој, али и подстакне доношење стратегија културног развоја на локалном нивоу, нагласила је она.
Према њеним речима, на тај начин ће се у изабраној локалној самоуправи створити услови за решавање дугогодишњих проблема у области културе и за унапређење актуелних и осмишљавање нових културних садржаја.
Тиме ће се, како је додала, добити добра основа за оживљавање постојећих и покретање савремених установа и институција културе, као и за укључивање грађана и професионалаца у процесе креирања и спровођења културних политика на нивоу локалне заједнице.
Гојковић је скренула пажњу да то треба да буде искључиво пројекат постојећих пракси и да носилац ове престижне титуле не може бити град који то већ јесте, него локална самоуправа која има потенцијале и којој треба помоћи да ојача капацитете за општи развој, заснован на култури и културном туризму.
Потпредседница Владе је предочила да је највећа корист од тог пројекта јачање веома важног процеса децентрализације културног живота и шире сагледавање битне улоге уметности и културе за целокупан друштвени и економски развој локалне средине.
Учешће у овом програму јединствена је прилика да локалне самоуправе ураде нешто више за своју заједницу и да је добро позиционирају на културним и туристичким мапама Србије и региона, поручила је Гојковић.
Конференција „Престоница културе Србије 2023. године“ одржана је кроз два панела. Учесници првог панела били су представници Радне групе за припрему, реализацију и спровођење програма, коју је оформило Министарство, и стручњаци из области које су у тесној вези са најважнијим циљевима новог пројекта.
На скупу су учествовали управница Галерије Матице српске Тијана Палковљевић, директор Југословенске кинотеке Југослав Пантелић, директорка Музеја савремене уметности Маријана Коларић, вршилац дужности директорке Републичког завода за заштиту споменика културе Дубравка Ђукановић и вршилац дужности директорке УК "Пароброд” Марија Павловић.
Други панел био је посвећен градовима, односно општинама, заинтересованим да понесу титулу „Престонице културе Србије за 2023. годину“.
Конкурсне пријаве се подносе од 2. августа до 2. септембра ове године, након чега ће бити познато ко је понео прву титулу „Престонице културе Србије 2023“, а конкурс је отворен за све јединице локалне самоуправе у Србији, осим за градове Београд и Нови Сад.
Изабрана јединица локалне самоуправе понеће титулу „Престоница културе Србије 2023“, која ће јој омогућити да буде препозната као релевантни национални центар развоја културе и на тај начин постане видљивија на културној мапи Србије и Европе, наводи се у саопштењу Министарства културе и информисања.