Михајловић је указала на то да ће топлана у Малом Зворнику, заједно са оном која се гради у Прибоју, бити првa у Србији којa користи биомасу као енергент.
Према њеним речима, топлана ће 1. октобра почети са пробним радом како би била спремна за предстојећу грејну сезону, током које ће грађанке и грађани Малог Зворника имати грејање 24 часа.
Она је истакла да је изузетно важно и то да неће бити губитака на мрежи и да ће животна средина бити здравија, наводећи податак да ће емисија угљен-диоксида бити смањена са садашњих 870 на 40 тона.
Потпредседница Владе је указала на то да ће емисија штетних гасова бити смањена за 95 одсто, поручивши да је Мали Зворник пример за то како треба да изгледају топлане и у другим општинама у Србији – да имамо довољно топлотне енергије, да је ефикасно користимо и имамо здраву животну средину.
Друга важна ствар јесте реконструкција ХЕ. Осим што ће имати већи производни капацитет и већу инсталисану снагу, продужен јој је и век трајања за додатних 40 година, нагласила је она.
Истовремено, Михајловић је указала на сарадњу са Немачком развојном банком (КfW), напоменувши да је вредност заједничких пројеката приближно 1,5 милијарди евра.
У производњи зелене енергије битна је и улога ЕПС-а. То је компанија која ће се у годинама испред нас успешно носити са свим изазовима и имати важну улогу у томе, навела је она.
Регионални директор KfW за Југоисточну Европу Клаус Милер изразио је захвалност потпредседници Владе, ЕПС-у и локалној самоуправи на сарадњи.
Честитам Министарству на свим корацима које је предузело, почевши од доношења сета закона како бисмо ишли ка карбон неутралној и одрживој економији, рекао је Милер.
Енергетски сектор је кључан у нашој сарадњи. Пројекти на којима заједно радимо вредни су 1,5 милијарди евра. Повећали смо капацитете и смањили емисију угљен-диоксида. Имаћемо међувладине преговоре за месец дана о даљој сарадњи, истакао је он.
Председник Општине Мали Звоник Зоран Јевтић истакао је да се у случају изградње нове топлане види да општина не би могла да функционише сама, без помоћи државе.
Ово је доказ да Влада води рачуна о малим општинама, а Мали Зворник спада у ред девастираних. Добили смо и седам милиона динара од Министарства за пројекат енергетске санације и то је директна корист за наше грађане, нагласио је Јевтић.
Потпредседница Владе je такође истакла да је циљ давања подстицаја за уградњу соларних панела да се смањи потрошња енергије на националном нивоу и да се уједно чува животна средина.
Расписали смо 3. септембра јавни позив за доделу субвенција за соларне панеле. Процедура је иста као у случају замене столарије. Очекујем да почетком октобра потпишемо уговоре са локалним самоуправама, а колико су они определили новца у буџету за ову намену, толико ће издвојити и Министарство, објаснила је она.
После тога, како је додала, општине и градови ће расписати два јавна позива – за компаније које ће уграђивати панеле и за грађане.
Према њеним речима, соларни панел од пет киловата може да произведе око 430 киловат-сати и исплати се за око шест година, а његов рок трајања је 25 година.
Говоримо о уштедама од око три хиљаде динара на месечном нивоу на просечан месечни рачун од око 3.500 динара и просечну потрошњу од 400 киловат-сати, додала је она.
Михајловић је нагласила да је Министарство новим законом и пратећим подзаконским актима поједноставило процедуру за уградњу соларних панела.