Први потпредседник Владе Републике Србије и министар просвете, науке и технолошког развоја Бранко Ружић разговарао је данас са новим шефом Делегације Европске уније у Србији Емануелом Жиофреом о процесу реформи у области образовања и науке у Србији.
Први потпредседник Владе Републике Србије и министар просвете, науке и технолошког развоја Бранко Ружић разговарао је данас са новим шефом Делегације Европске уније у Србији Емануелом Жиофреом о процесу реформи у области образовања и науке у Србији.
Ружић је, пожелевши успех у раду новом амбасадору ЕУ у Србији, навео да су многи реформски кораци у области образовања и науке рађени уз снажну подршку и у сарадњи са Унијом, којој је исказао захвалност на досадашњој подршци.
Он је изразио посебно задовољство јер је у процесу приближавања Србије Европској унији привремено затворено преговарачко поглавље које се односи на образовање и културу.
Србија је веома посвећена придруживању ЕУ и у складу са тим спроводи бројне реформе у различитим областима, напоменуо је први потпредседник Владе и објаснио да је реформа образовања свеобухватна и обухвата све нивое образовања.
Према његовим речима, правац у ком ће се она одвијати дефинисан је Стратегијом развоја образовања и васпитања која је усвојена у јуну, а њен основни циљ јесте квалитетно образовање доступно свима.
Ружић је указао на то да је у време пандемије коронавируса образовни систем функционисао врло добро.
У овом тренутку образовно-васпитни рад се у школама организује према моделима у зависности од актуелне епидемиолошке ситуације – непосредно у школи, комбиновани модел и онлајн, прецизирао је он и додао да је формиран и Тим за праћење и координисање примене превентивних мера у раду школе.
Први потпредседник Владе је нагласио да су здравље и безбедност свих учесника у систему образовања у сваком тренутку приоритет, као и да се у пракси показало да школе и образовне институције нису место трансмисије вируса.
Жиофре је поручио да ЕУ снажно подржава Србију на путу ка Европској унији, као и процес реформе образовања.
Иако је Поглавље 26 о образовању и култури привремено затворено, Европска комисија поздравља наставак стратешке посвећености Владе реформи у овој области и пажљиво прати њену имплементацију, навео је он.
Амбасадор је охрабрио Владу да повећа издвајања из буџета за образовање и науку, како би српска привреда постала конкурентнија на европском и светском тржишту.
Такође, он је похвалио брзу реакцију институција у организацији наставе у време пандемије COVID-19, и уједно честитао Ружићу за активно учешће Србије у програму Ерасмус+, најавивши да ће уговор о новом програму за 2021–2027. ускоро бити потписан између Европске комисије и Србије.
Жиофре је посебно позвао на блиску међусекторску сарадњу са другим институцијама у пружању могућности за побољшање положаја младих, посебно кроз успостављање Гаранције за младе.
Квалитетно образовање на језицима националних мањина истакнуто је као приоритетна област и похваљена је подршка деци ромске националности у образовању.
Амбасадор је похвалио и чињеницу да је Србија усвојила Стратегију паметне специјализације, указавши на то да су у региону Западног Балкана Србија и Црна Гора једине земље које су усвојиле ову стратегију.