Потпредседница Владе Републике Србије и министарка рударства и енергетике Зорана Михајловић изјавила је данас, током видео-конференције о зеленој енергетици, да је сарадња у процесу енергетске транзиције неопходна јер је то глобални процес.
Потпредседница Владе Републике Србије и министарка рударства и енергетике Зорана Михајловић изјавила је данас, током видео-конференције о зеленој енергетици, да је сарадња у процесу енергетске транзиције неопходна јер је то глобални процес.
Конференцију су организовали Министарство рударства и енергетике, Амбасада НР Кине у Београду и Национална управа за енергетику Кине, уз подршку Привредне коморе Србије.
Михајловић је истакла да је у моменту светске енергетске кризе потребно убрзати Зелену агенду и да је Србија отворена за сарадњу са свим земљама и компанијама које послују у области ОИЕ.
Србија и Кина су традиционално пријатељске земље, а захваљујући добрим односима између два председника бележимо значајно унапређење и продубљивање наше сарадње, навела је она и подсетила на то да је Србија земља која је имала највише заједничких пројеката са Кином у области транспортне инфраструктуре.
Уверена сам у то да можемо једнако успешно сарађивати и у области енергетике, конкретно у сегменту зелене енергије, и драго ми је да данас разговарамо са кинеским компанијама са којима до сада нисмо сарађивали, а заинтересоване су да раде са нама, поручила је потпредседница Владе.
Повећање удела ОИЕ, како је наглаисла, важан је инструмент не само за очување енергетске безбедности у процесу енергетске транзиције, већ и за остваривање глобалних циљева у борби против климатских промена.
Она је подвукла да ова година представља прекретницу у српској енергетици, и позвала кинеске компаније да учествују у реализацији великих инвестиционих пројеката у електроенергетици.
Имамо потпуно нови законски оквир у области рударства и енергетике, где је посебно важан први посебан закон о коришћењу ОИЕ, а започели смо и израду стратешких докумената којима ћемо утврдити циљеве и динамику промена у енергетском сектору до 2050. године, прецизирала је Михајловић.
Према њеним речима, у току је израда интегрисаног националног енергетског и климатског плана до 2030. године са пројекцијама до 2050. године и нова стратегија развоја енергетике до 2040. године са пројекцијама до 2050. године.
Наша визија, како је предочила, јесте да наша земља до 2040. године најмање 40 одсто енергије добија из обновљивих извора, а да 2050. године достигне климатску неутралност.
За реализацију ових циљева направљен је нови план инвестиција, који обухвата пројекте у енергетици и рударству вредне 17 милијарди евра, подсетила је она и напоменула да Србија није изградила ниједан велики капацитет 30 година.
Потпредседница Владе је истакла да велики део инвестиционог плана, најмање пет милијарди, чине пројекти у области ОИЕ, где ћемо настојати да повећамо производњу зелене енергије улагањем у хидроенергетске капацитете, ветропаркове и капацитете на бази соларне енергије и биомасе.
Поред тога, како је додала, предвиђена је изградња гасних електрана, а заинтересовани смо за развој водоника, због чега смо први пут законом дефинисали водоник као ОИЕ, а водонична стратегија биће саставни део нове стратегије развоја енергетике.
Она је изразила уверење да за Србију и Кину постоји огроман простор за сарадњу у области енергетике, посебно ако знамо да Зелена агенда даје готово неограничене могућности за инвестиције, радна места, технолошки развој, унапређење животне средине.
Директор Националне енергетске управе Кине Џанг Ђијанху исказао је наду да ће сарадња у области енергетике, посебно у сектору ОИЕ, бити додатно унапређена, с обзиром на велике потенцијале које Србија има, а имајући у виду наше планове да увећамо инвестиције у нове капацитете које користе обновљиве изворе.
Амбасадорка НР Кине у Београду Чен Бо указала је на то да су перспективе и могућности за сарадњу двеју земље у области енергетске трансформације велике и да ће заједничко реаговање на климатске промене бити у фокусу и у наредном периоду, а не само током енергетске кризе.
Поред компанија из наше земље, учествовали су и представници „Пауер Чајне“, „Синосуре Чајна експорт&кредит иншуранс корпорејшена“, „ЈА технолоџија“, Кинеског института за планирање и инжењеринг електричне енергије и Инжењерског института за обновљиву енергију.