Поповић је, гостујући на Телевизији Euronews, подсетио на то да је 2015. године достигнут историјски ниво од 22,5 одсто од укупних потраживања и да је тада Влада Србије, заједно са својим институцијама, као и са Народном банком Србије, усвојила Стратегију за решавање питања проблематичних потраживања.
Он је рекао да је Стратегија трајала до 2018. године, а да је затим настављена кроз истоимени програм, додавши да је постигнут драстичан пад ових потраживања, што је резултат свеобухватне измене законског оквира, као и јачања институција и доношења подзаконских аката, који су омогућили банкама и другим финансијским институцијама да решавају овај проблем.
Према његовим речима, промењена је регулатива за лакше решавање тог проблема, а дата је и подршка институцијама као што су Агенција за осигурање депозита, Агенција за лиценцирање стечајних управника и друге.
Поповић је указао на то да су 2019. и 2021. године спроведене две велике продаје, од којих је први тзв. пилот портфолио, номиналне вредности 242 милиона евра ненаплативих потраживања, успешно продат 2019. године.
Други велики портфолио, номиналне вредности 1,8 милијарди евра, продат је две године касније и дао је велики подстрек тржишту и омогућио тим компанијама да наставе пословање у Србији, рекао је он.
Продаја ненаплативих потраживања, како је навео, омогућава да се и Министарство финансија, банке и друге институције фокусирају на друге проблеме, односно на своје примарно пословање, јер управљање огромним потраживањима захтева и огромне људске ресурсе.
Вршилац дужности помоћника министра је нагласио да је финансијски систем Србије и даље стабилан, без обзира на последице пандемије коронавируса.