Брнабић је истакла да ће реформе, пре свега у области владавине права, као и у области заштите животне средине и енергетске транзиције ка зеленој циркуларној економији, додатно утицати на економски развој.
Премијерка је, коментаришући економске критеријуме у Извештају Европске комисије и њихове оцене, навела да је већ уобичајено да је тај део Извештаја најпозитивнији.
То је природно, јер имамо прилично добре резултате у области економије, истакла је она и подсетила на то да је пад БДП-a у 2020. години био 0,9 одсто, а да ће ове године раст БДП-a бити најмање седам одсто.
Председница Владе је указала на то да је у буџету за 2022. годину, који ће се 23. новембра наћи у Скупштини Србије, планиран раст од 4,5 одсто.
Кумулативно имамо неке од најбољих резултата у читавој Европи, међутим имамо и много тога да надокнадимо. Колико год брзо трчали, морамо да трчимо још брже како бисмо остварили бољи квалитета живота грађана и надокнадили пропуштено, рекла је премијерка.
Брнабић је најавила да ће плате до краја године прећи износ од 600 евра, чиме ће се потврдити вођство у региону Западног Балкана, изразивши очекивање да ће наша земља по просечним платама престићи једну чланицу ЕУ.
То је додатна мотивација да наставимо да се такмичимо, нагласила је председница Владе, уз напомену да је донета одлука да се минимална зарада повећа за 9,4 одсто и да ће од 1. јануара следеће године износити 300 евра.
Она је предочила да ће економска и фискална политика за 2022. годину бити фокусирана на запошљавање младих, прецизиравши да је незапосленост те популације приближно 20 одсто.
Према њеној оцени, Влада мора да покуша да и на додатне начине стимулише запошљавање младих у Србији.
Када се погледају инвестиције које сада долазе у нашу земљу, као и начин на који се трансформише локална привреда, види се да је све већи обим инвестиција новчано, али са мање радне снаге, навела је премијерка.
Председница Владе је објаснила да то значи да су ти инвеститори технолошки напреднији, а да смо ми све мање препознати као земља јефтине радне снаге.
Брнабић је подсетила и на то да ће пензије од 1. јануара бити увећане за 5,5 одсто по швајцарској формули и додала да ће бити настављена сарадња са Међународним монетарним фондом.
Она је, говорећи о дијалогу који је Влада Србије остварила са Националним конвентом, истакла да је он сигурно један од разлога за позитиван или, како је навела, свакако много позитивнији Извештај ЕК о напретку.
Европска комисија је препознала намеру Владе да појача комуникацију са организацијама цивилног друштва, да ради фокусираније на реформама у области владавине права и да то чини на транспарентан начин, оценила је премијерка.
Она је, одговарајући на питања новинара, пренела да Влада разговара са једним инвеститором о куповини фабрике воде у Зрењанину и да сматра да су близу договора који би решио проблем пијаће воде у том граду.
Паралелно са тим, Влада хоће да уложи у цео водоводни систем у Зрењанину јер су цеви веома старе, указала је Брнабић и објаснила да бисмо без тога могли да имамо проблем, јер иако имамо квалитетну воду при изласку из фабрике, док дође до грађана неће бити истог квалитета, уколико не заменимо цеви.
Премијерка је оценила да је проблем са пијаћом водом у Зрењанину изузетно тешко решити, наводећи да градска управа није питала Владу како да реши проблем воде, те су ушли у јавнo-приватно партнерство, иако нису могли у том тренутку.
Према њеним речима, тада није постојао довољно јасан правни оквир да вам прочишћавање воде ради приватни партнер, па смо, како бисмо то омогућили, ушли у хитне измене закона и изабрали приватног партнера.
Брнабић је истакла да тај партнер није показао да је способан да Зрењанинцима испоручи квалитетну пијаћу воду, након чега је та фирма банкротирала, а фабрику за воду је практично преузела комерцијална банка која је финансирала ту фирму.
Држава је, како је истакла, могла да купи фабрику воде, али то није било решење проблема јер се не зна колико новца треба да се уложи да би прорадила.
Друга могућност је била да нађемо приватног партнера који је спреман да са банком настави тај пројекат и да Зрењанинци добију воду и то је оно што радимо последњих неколико месеци. Мислим да смо на прагу договора са једним инвеститором који има светске референце у тој области, поновила је премијерка.
Брнабић је подвукла да је Влада, када је реч о заштити животне средине, урадила све што је могла у датом тренутку, посебно када је реч о квалитету ваздуха.
Она је подсетила на то да је усвојен нови закон о обновљивим изворима енергије, којим је регулисано како се граде филтери за термоелектране, али и који предвиђа да у Србији први пут грађани сами могу да производе електричну енергију тако што ће уградити соларне панеле.
У оквиру овог законског решења први пут имамо и енергетски заштићеног купца за топлотну енергију. Направили смо такав правни оквир да људи којима је даљински централни систем грејања превише скуп и греју се на индивидуална ложишта, могу да се прикључе и буду енергетски заштићени купци, објаснила је премијерка.
Она је указала на то да сада закон даје простор да се индивидуална ложишта, као један од основних извора загађења поред термоелектрана, угасе, јер ће грађани имати интерес и сигурност да се прикључе на централно грејање.
Брнабић је, говорећи о дивљим депонијама којих у Србији има више од 3.500 и које су већински старије од шест деценија, истакла да је потребно решити и тај проблем како би се животна средина што мање загађивала.
У том смислу, она је поменула чишћење депоније Стањевине и тражење решења за депонију у Винчи.
Добар пример чишћења депонија је Винча, где радимо са међународним партнерима, рекла је председница Владе и навела да је Европска банка за обнову и развој изашла из пројекта јер је сматрала да постоји еколошки прихватљивије решење за Винчу.
Када чистите депоније, то значи да морате негде да одлажете тај отпад. То значи улагање у изградњу трансферних станица, изградњу и проширење санитарних депонија, као и рад на рециклажи, објаснила је она.
Брнабић је нагласила да је неприхватљиво да Београд нема ниједно постројење за пречишћавање отпадних вода, наводећи да у мало локалних самоуправа у Србији има постројења, као и да су оне грађена тако да је капацитет углавном много већи него што се тренутно искоришћава.