Михајловић је нагласила да ова област има једнак значај за енергетску безбедност Србије као и изградња нових енергетских капацитета.
Држава која жели да се развија и приближава по економској снази и квалитету живота развијеним европским земљама не сме да дозволи себи да троши два, три или четири пута више енергије за стварање јединице БДП него државе које су чланице ЕУ, као што је данас случај са Србијом, рекла је она.
Према њеним речима, добра вест је да нису неопходне деценије да видимо велики напредак, уз јасне циљеве, укључивање грађана и локалних самоуправа и повећање инвестиција.
Те предуслове смо, како је додала, највећим делом и обезбедили, тако што смо донели нови Закон о енергетској ефикасности и обновљивим изворима енергије и покренули Национални програм енергетске санације домаћинстава и стамбених заједница.
Кроз Интегрисани национални план за климу и енергетику утврдићемо и циљеве у овој области најпре до 2030, а затим и до 2050. године, навела је потпредседница Владе.
Она је указала на то да је за енергетску ефикасност у домаћинствима и стамбеним зградама планирано приближно 250 милиона евра у овој години, и то за замену прозора и врата, постављање соларних панела, термичку изолацију зидова и кровова и замену котлова.
Такође, како је навела, вредност пројеката повећања енергетске ефикасности у јавним установама, школама, вртићима, болницама, топланама и топловодима за централно грејање је око 600 милиона евра.
Потпредседница Владе је нагласила и да су рационална употреба енергије и повећање енергетске ефикасности важни и због здраве животне средине и борбе против климатских промена.
Михајловић је подсетила на то да је прошлогодишњи јавни позив за замену столарије обухватио приближно 5.000 домаћинстава у 67 градова и општина, додавши да се очекује да у новом програму, који ће обухватити 151 локалну самоуправу, учествује око 40.000 домаћинстава.
Енергетска транзиција је питање свих нас, а грађани су великим одзивом и учешћем у националном програму показали да желе да буду активни учесници овог процеса, из којег треба да као земља изађемо енергетски безбеднији, са снажном и одрживом економијом и здравом животном средином, рекла је она.