Брнабић је, на заједничкој конференцији за новинаре, истакла да је током састанка потврђено партнерство и пријатељство Србије и Аустрије, као и њихове чврсте политичке и економске везе, будући да је Аустрија један од најближих партнера Србије.
Она је исказала захвалност Аустрији на свој подршци коју наша земља ужива по питању европских интеграција, поменувши бившег канцелара Себастијана Курца, који је, како је нагласила, лично много учинио за Србију и наше европске интеграције како би тема проширења била стално на агенди ЕУ.
У Аустрији смо увек имали партнера на којег смо могли да се ослонимо, истакла је премијерка и уједно указала на то да је, економски гледано, Аустрија у укупним инвестицијама други најважнији партнер Србије, иза Немачке.
Према њеним речима, аустријске компаније су до сада у Србију уложиле 2,585 милијарди евра, запошљавају више од 22.000 људи, док је у 2021. години забележена робна размена од 1,36 милијарди евра, што је 28 одсто више него 2020. године.
Такође, како је додала, ниво робне размене од 2010. до 2020. године повећан је 1,7 пута, српски извоз у Аустрију 1,9 пута, а увоз из Аустрије 1,8 пута, уз оцену да је то охрабрујући тренд.
Брнабић је напоменула да је тема разговора била и криза на истоку Европе.
Отворено смо разговарали. Знам да су многи у ЕУ забринути да се нестабилност не прелије на Западни Балкан. Јасно сам истакла да ће Србија у региону наставити да води улогу једне од земаља које су стуб стабилности, да ћемо наставити да будемо извозник мира и стабилности и да нећемо дозволити да се нестабилност или криза прелије на овај део Европе, поручила је премијерка.
Она је указала на то да је од 2014. године Србија много урадила да се промени, како политички, тако и економски, да би била јака и стабилна држава која може да притекне у помоћ партнерима и суседима на Западном Балкану.
То не смемо угрозити, већ морамо бранити стабилност, а ЕУ може у потпуности да рачуна на Србију, поновила је председница Владе.
Брнабић је подсетила на то да канцелар Нехамер није први пут у Србији, будући да је долазио као министар унутрашњих послова, напоменувши да већ постоји одлична сарадња двеју земаља у борби против криминала, корупције и током миргантске кризе.
Верујем да ћемо и на нове изазове наћи начин да одговоримо најбоље и сачувамо европски и мир и стабилност, закључила је премијерка.
Аустријски канцелар је истакао да је Србија геостратешки и геополитички важан партнер Аустрије, и додао да је у овом времену без преседана важно послати поруку да земље Западног Балкана припадају Европској унији и Европи.
Он је нагласио да Аустрија себе види као мост и има интерес да се приступни процес Западног Балкана убрза, поновивши да ће Аустрија радити на даљем продубљењу односа са Србијом и регионом.
У времену у којем живимо неопходно је да пријатеље приближимо себи. Имамо велике задатке које заједно треба да савладамо. Аустрији је веома важно да будемо заједно у овом региону, јер смо једнако погођени бројним изазовима, као што су биле илегалне миграције, објаснио је Нехамер.
Аустрија је и велики инвеститор у Србији јер је ово тржиште веома интересантно, рекао је канцелар и поручио да ће две земље продубити своју даљу билатералну сарадњу.
Поносно могу рећи да ми имамо једну од највећих дијаспора из Србије у Аустрији. Поносни смо на наше држављане пореклом из Србије, који поштују своју нову домовину, а не заборављају матицу. То нас повезује, предочио је он.
Нехамер је пренео да му је било велико задовољство да поново дође у Београд, истичући да је, као министар унутрашњих послова, имао одличан однос и сарадњу са својим колегом из Србије.
Председница Владе Србије је, одговарајући на питања новинара, поновила да је став Србије да осуђује кршење територијалног интегритета Украјине, али да не жели да уводи санкције Русији.
Она је нагласила да је, иако тај став не поздрављају у потпуности ни ЕУ и други партнери, а ни сама Руска Федерација, то принципијелни став земље која је прошла кроз агресију 1999. године, а пре тога и кроз санкције, од којих су највише трпели грађани.
Србија је у доста специфичној ситуацији и, поред притиска, земља је која поштује међународно право и принципе, поручила је Брнабић.
Према њеним речима, односи Србије и Русије су традиционално јако добри, јер две земље везују историја, традиција и вера, али у данашње време и енергетика.
Брнабић је предочила да, у том смислу, данашњи односи Србије са Русијом нису много другачији од односа било које друге земље Европе, која је у великој мери зависна од руског гаса.
Имамо добре економске и политичке односе, који јесу промењени од почетка рата у Украјини, јер 75 одсто наше економије чине инвестиције из ЕУ, а те компаније морају да спроведу санкције према Русији, што се одражава и на нашу економију, истакла је премијерка.
Она је као пример навела да једна цементара у власништву компаније из ЕУ не може ништа ни да увезе из Русије, нити да било шта у ту земљу извезе, што важи за све компаније из земаља ЕУ, од произвођача ауто-делова до ИТ компанија, нагласивши да је све то велики изазов за нашу економију.
Председница Владе је навела и да Србија има обавезу да постепено усклађује спољну и безбедносну политику са ЕУ, наводећи да је у 2021. години наша земља достигла проценат придруживања Унији од 65,31 одсто.
Како се приближавамо ЕУ, трудићемо се да се додатно усклађујемо, а када постанемо члан Уније, тај проценат мора бити 100 одсто, објаснила је премијерка.
Брнабић је пренела и да је са аустријским канцеларом разговарала и о енергетици, имајући у виду да је Аустрија високо зависна од руског гаса, као и Србија.
Према њеним речима, Аустрија има много енергије из обновљивих извора, али ће тој земљи бити потребно приближно 10 година да постане независна од руског гаса.
То је нешто о чему размишљамо, желимо да смо што независнији у енергетском сектору и зато смо почели да градимо гасни интерконектор од Ниша до Димитровграда, што је пројекат који финансира ЕУ, како бисмо имали извор гаса преко Грчке и других земаља, нагласила је она.
Премијерка је истакла да је енергетска политика фокусирана на то да будемо што независнији, јер енергетска безбедност значи и националну безбедност.
Ми смо на том путу, али ће и нама бити потребно време да дођемо до што веће енергетске независности и ослањања на сопствене изворе, закључила је Брнабић.