Михајловић је, након састанка са делегацијом Међународног монетарног фонда, коју су предводили Јан Кес Мартејн, шеф Мисије ММФ-а у Србији, и Јулија Устјугова, стална представница ММФ-а у Београду, а на којем су учествовали и представници Светске банке, истакла да је ово изазовно време и за економију, и то не само у Србији, имајући у виду рат у Украјини, претходно пандемију и опоравак од ње, што се све одразило на енергетски сектор.
Србија је једна од ретких земаља која је раније припремила све што је потребно када је реч о залихама енергије и енергената. У разговору са ММФ-ом и Светском банком предочили смо мере које смо донели, укључујући и одлуку о ограничењу цена нафтних деривата како бисмо заштитили потрошаче и тржиште, пренела је она.
Према њеним речима, друга тема која је подједнако важна и од које нећемо одступити, без обзира на кризу, јесте визија и стратегија развоја српске енергетике до 2050. године.
Разговарали смо о томе да ЕПС улаже у нове капацитете који користе обновљиве изворе енергије и како да у годинама испред нас чувамо животну средину и уједно осигурамо енергетску безбедност, навела је потпредседница Владе.
Она је поручила да Србија хоће и може да обезбеди довољно сопствених капацитета за производњу електричне енергије и зато је потребно да се граде и нове реверзибилне хидроелектране, као и соларне електране и ветроелектране.
Михајловић је рекла да је на састанку разговарано и о томе како да јавна предузећа постану ефикаснија и профитабилнија.
Нема ниједног разлога да ЕПС не буде високопрофитабилна компанија, као и „Србијагас“. Морамо да наставимо да радимо на реформи јавних предузећа јер само јака предузећа могу да граде нове капацитете, а Србија није изградила ниједан више од 30 година. Инвестиције су приоритет у развоју енергетског сектора, додала је потпредседница Владе.