Михајловић је, гостујући на Телевизији „Хепи“, поручила да то неће бити једноставно јер ће бити потребно време да и ЕПС стане на ноге после колапса који се десио децембра прошле године.
Србија ће морати да доноси одређене одлуке и мораћемо сви да учествујемо у процесу рационализације. Спремни смо за сваки сценарио, али је друго питање колико ће то да нас кошта, јер нема јефтине енергије, нагласила је Михајловић.
Она је указала на то да сви морамо да схватимо да енергетска криза није настала зато што ми нисмо радили нешто добро, већ зато што се на глобалном нивоу дешава криза - сада због ситуације у Украјини, а претходно смо имали постпандемијску кризу.
Невероватно је да су топлане претходних дана потрошиле милион кубних метара гаса на грејање, уместо да те количине имамо у складишту. Наш однос према енергији мора да се промени и да сви схватимо да је енергија најважнији ресурс, а ми нажалост немамо такав осећај, рекла је Михајловић.
Према њеним речима, диверзификација снабдевача гасом је приоритет за Србију и завршетком интерконекције са Бугарском наредне године добићемо могућност да гас добијемо из ЛНГ терминала у Грчкој или из Азербејџана, као и да је план да се повезујемо у гасном сектору и са Северном Македонијом и са Румунијом.
Потпредседница Владе је поновила да је веће коришћење ОИЕ у производњи енергије начин како да будемо енергетски довољни, независни и безбедни и да, уколико не променимо структуру енергетског микса, нећемо имати довољне количине енергије у будућности, што ће угрозити националну безбедност.
Србији су неопходни нови електроенергетски капацитети, пре свега они који користе ОИЕ како би одржала енергетску безбедности у наредних 20, 30 и 50 година. Највећа грешка ће бити ако не будемо градили нове капацитете, него наставимо да користимо угаљ, а користимо лигнит најлошијег квалитета и постојеће ХЕ. То неће бити довољно за развој државе и за 20 година ћемо имати проблем, рекла је она.
Михајловић је пренела да постоје заинтересовани инвеститори за изградњу реверзибилних хидроелектрана, соларних и ветроелектрана и да је неопходно да држава обезбеди развој енергетског сектора.
Основна ствар је да имамо план и да знамо шта хоћемо. Да ли хоћемо разне лобије који зарад сопствених интереса враћају енергетику уназад, или хоћемо да се развијамо? Да ли хоћемо да профитирамо или да губимо? Сада је тренутак да одлучимо шта желимо у наредних 20, 30, 50 година и да схватимо да је за безбедност државе енергетика подједнако важна као и одбрана, поручила је она.