Михајловић је том приликом истакла да је енергетика за Србију најважнија тема и без рата у Украјини, јер се налазимо у процесу енергетске транзиције.
Она је подсетила на то да је донет нови законодавни оквир и да је Србија у процесу доношења интегрисаног националног плана за климу и енергетику и нове стратегије развоја енергетике, у чијој изради учествују и организације цивилног друштва.
Извесно је, како је указала, да ћемо морати да се постепено све мање ослањамо на нискоквалитетни лигнит, из којег сада добијамо готово 70 одсто енергије, и да отварамо простор за друге изворе, пре свега кроз изградњу реверзибилних хидроелектрана и улагање у обновљиве изворе енергије.
Према њеним речима, сада је свега око 3,5 одсто удео енергије из ветра и сунца у нашем енергетском миксу, и за производњу електричне, као и топлотне енергије, где постоји простор и за веће учешће грађана у енергетској транзицији и за сарадњу са приватним сектором на великим пројектима.
Михајловић је оценила да је енергетска ефикасност један од стубова наше енергетске стратегије у коју улажемо и субвенционисањем домаћинстава и улагањем у јавне објекте, јер Србија тренутно троши око 4,5 пута више енергије по квадратном метру него Немачка или неке друге земље ЕУ.
Потпредседница Владе је истакла да је у сектору гаса приоритет диверзификација извора како Србија не би била зависна од само једног снабдевача, уз напомену да ћемо наредне године, када буде завршена гасна интерконекција са Бугарском, имати могућност да добијамо гас и од других снабдевача.
Наш план је, како је подвукла, да градимо интерконекције и да се повежемо и са осталим суседима, Северном Македонијом, Босном и Херцеговином, Румунијом, Хрватском, уз изградњу нових гасних складишта.
На састанку је наведено да је вредност пројеката који се реализују заједно са немачком KfW банком приближно 800 милиона евра, а они се односе пре свега на модернизацију система даљинског грејања, укључујући градњу нових топлана на биомасу, али и на развој преносне мреже и улагања у ОИЕ.
Сарацин је, говорећи о искуству Немачке у енергетској транзицији, истакао да је веома важно да се овај процес објасни грађанима, и да постоји јасан пут, иако резултати не долазе увек жељеном брзином.
Према његовим речима, постоји стратешко партнерство са Србијом у области обновљивих извора енергије и заинтересованост за даљу сарадњу у овој области са Владом Србије и цивилним друштвом.
Он је нагласио значај диверзификације у области снабдевања гасом, наводећи и резултате које је Немачка постигла до сада у смањивању зависности од увоза енергената и сировина из Русије.
Састанку је присуствовао и амбасадор Немачке у Републици Србији Томас Шиб, наводи се у саопштењу Кабинета потпредседнице Владе и министарке рударства и енергетике.