Михајловић је у интервјуу Радио-телевизији Републике Српске истакла да је енергетска транзиција неповратан процес и да су обновљиви извори енергије једини пут ка енергетској стабилности и независности.
Потпредседница Владе је навела да Србија мора да направи искорак и у смањењу емисија гасова са ефектом стаклене баште и да гради нове капацитете за генерације које долазе после нас.
Она је указала на да су то реформе које су потребне, али које су дале резултате, јер више нико не говори о новим термоелектранама, већ о великим хидроелектранама, као што су Бистрица и Ђердап 3, о соларним и ветроелектранама.
Према њеним речима, Пољска, Грчка и Румунија су далеко одмакле у енергетској транзицији и драстично смањиле производњу из термосектора.
Михајловић је поручила да је суштина да нема одлагања, да обновљиви извори дају сигурност електроенергетском систему и да је потребно направити дугорочан план изласка из производње енергије из термосектора, корак по корак.
Зелена енергија је веома важна за развој и енергетике и привреде, због чега смо покренули пројектe у којима грађани директно учествују и које субвенционишемо. Дајемо 50 одсто средстава за замену столарије, као и за постављање соларних панела и први пут у Србији грађани могу бити купци-произвођачи електричне енергије, рекла је Михајловић.
Потпредседница Владе је истакла да „Отворени Балкан“ пружа могућности за нове инвестиције, заједничке пројекте и јачу преговарачку позицију и према ЕУ и према другим организацијама и државама и да је Босни и Херцеговини место у овој иницијативи.
Нама је у овом региону потребно заједништво и зато мислим да је БиХ место у „Отвореном Балкану“. То није нова Југославија, како може да се чује, већ је то прича како да наши људи не иду у друге европске државе, већ да остану овде, а на нама је да у фокус ставимо економију и животни стандард, јер је то питање изнад политике, рекла је Михајловић.
Она је изразила наду да ће током следеће године кренути реализација пројекта Бук-Бијела и изградња аеродрома у Требињу, те да су заједнички инфраструктурни пројекти Србије и Републике Српске вредни више од 1,5 милијарди евра.
Михајловић је напоменула да држава ради све како би осигурала довољне количине енергената по одрживим ценама и да је регионално повезивање и улагање у електроенергетски сектор приоритет за Србију.
Потпредседница Владе је истакла да је новим уговором са Гаспромом обезбеђено две милијарде кубних метара гаса по одрживим ценама.
Додатно смо закупили капацитете у складиштима у Мађарској, и то су краткорочне мере. Без обзира на притиске које трпимо због неувођења санкција Русији, успели смо да обезбедимо и за привреду и за домаћинства довољне количине гаса, додала је потпредседница Владе.
Она је објаснила да је потребно да Србија има различите добављаче гаса и да има могућност набавке гаса из Азербејџана или са LNG терминала у Грчкој, јер је диверзификација једини пут ка безбедности у гасном сектору.
Михајловић је оценила и да је суштина регионално повезивање и солидарност и истакла да је приоритет Србије изградња интерконекција са свим државама у региону.
Оно што такође мора да се ради јесте гасовод Инђија-Мачвански Прњавор, што ће помоћи да Република Српска и цела БиХ буду стабилније у гасном сектору. Неће бити лака наредна зима, као ни она следећа, али мислим да ћемо ако помажемо једни другима лакше превазићи све изазове, рекла је она.
Такође, потпредседница Владе је нагласила и да је неопходно да „Електропривреда Србије“, као најважније предузеће у енергетском сектору убрза инвестиције.
Према њеним речима, наше термоелектране користе лигнит веома лошег квалитета, притом су све компоненте за производњу струје поскупеле и потребан је раст цене електричне енергије јер ЕПС мора да уложи минимум 200 милиона евра у нове копове како би следеће године произвео довољне количине електричне енергије.
Ми сада увозимо око 10 одсто од укупне потрошње, а зими ће то бити и више од 20 одсто. Повећање цене неће бити драстично и свакако ће струја у Србији и даље бити најјефтинија у Европи, рекла је потпредседница Владе.