Михајловић је, гостујући на Телевизији „Хепи“, навела да у септембру следеће године Србија завршава гасовод Ниш–Димитровград, кроз који ће гас моћи да стиже и од других снабдевача, пре свега из Азербејџана и LNG терминала у Грчкој.
Наредне године ћемо моћи да најмање 30 до 40 одсто гаса добијамо од других снабдевача, а већ сада разговарамо са Министарством енергетике Азербејџана о закупу капацитета за идућу годину, рекла је она.
До тада, како је додала, имамо уговор и са Руском Федерацијом, могућност за складиштење гаса и у Мађарској, као и залихе у нашем складишту у Банатском Двору и радимо на томе да обезбедимо да свега буде довољно.
Према њеним речима, за гасну безбедност је посебно важно повезивање са суседима и Србија планира да гради гасне интерконекције и са Румунијом, Северном Македонијом, Босном и Херцеговином и Хрватском.
Потпредседница Владе је, говорећи о транзицији ка чистијим изворима енергије, истакла да је за Србију важно да гради нове енергетске капацитете, пре свега да почне изградњу реверзибилних хидроелектрана, Ђердапа 3 и Бистрице, које су битне због балансирања и сигурности у снабдевању када се повећа коришћење обновљивих извора.
За две и по године у нашем региону је готово 20.000 људи умрло као последица емисија из електрана које користе прљаве изворе енергије. У нашем региону је осамнаест термоелектрана произвело четири пута више емисија штетних гасова него 220 термоелектрана у земљама ЕУ, објаснила је Михајловић.
Према њеним речима, због тога треба да се учини све да се обезбеди да имамо довољно енергије и да то буде чиста енергија, а то можемо само кроз нове инвестиције.
Отпори том процесу не постоје ни код привреде ни код грађана, највећи кочничари процеса декарбонизације су јавна предузећа, која би да се ништа не мења, иако би управо зелена енергија могла да им донесе озбиљан профит, поручила је Михајловић.