На конференцији je учествовало 17 представника јединица локалних самоуправа, који су се окупили како би разменили искуства при изради локалних акционих планова за управљање миграцијама (ЛАП).
Начелница Oдељења за прихват, збрињавање и повратак по реадмисији у Комесаријату за избеглице и миграције Љиљана Ракић истакла је да је Србија свесна значаја и потреба мигрантских токова, подсетивши на то да је законодавни оквир успостављен 2008. године и да је у наредним годинама надограђиван како би се што боље одговорило на проблеме миграција.
Прошле године, у сарадњи са ГИЗ-ом, Швајцарском организацијом за помоћ и Међународном организацијом за миграције (ИОМ), Комесаријат је отпочео четврту фазу у развоју локалног акционог планирања, рекла је Ракић, подсетивши притом и на усвајање Стратегије о економским миграцијама за период од 2017. до 2021. године.
Она је додала да су, према подацима ИОМ-а из 2019. године, од 272 милиона људи који се налазе у миграцијама различитог типа, 62 одсто миграције економског карактера.
Овај пројекат, који би требало да обухвата 129 локалних самоуправа до 2023. године, има изузетан значај јер сагледава потребе локалних самоуправа да помогну не само присилним мигрантима, као што су избеглице, расељена лица, тражиоци азила и повратници по реадмисији, већ и људима који се налазе у економској миграцији, истакла је Ракић.
Према њеним речима, свака миграција има и своје позитивне и своје негативне стране, тако да у овом тренутку Комесаријат за избеглице и миграције има задатак да сагледа стање и извуче шта је позитивно и шта би ту могло да буде од развојног значаја за локалну заједницу.
На конференцији су представљени резултати пројекта подршке Немачке развојне сарадње, који спроводи ГИЗ за 17 јединица локалне самоуправе у изради ЛАП-ова за управљање миграцијама, у сарадњи са Комесаријатом за избеглице и миграције.
Координаторка програма „Миграције и дијаспора“ у Србији Милица Љешевић напоменула је да су локални акциони планови важан инструмент, којим се јавне политике на националном нивоу усклађују са политикама на локалу.
Љешевић је подсетила на то да је Влада Србије 2000. године усвојила Стратегију о економским миграцијама, којом се миграције сагледавају као део економских и друштвених промена.
Програм „Миграције и дијаспора“ пружио је подршку јединицама локалне самоуправе и Комесаријату за миграције и избеглице да израде, односно ревидирају локалне акционе планове за управљање миграцијама у складу са актуелним законским и стратешким оквиром, навела је она.
Након израде и усвајања ових докумената јавних политика који одговарају потребама општина са различитим миграцијским профилима, следи њихова примена. Стога је значајно да се осигурају потребни капацитети у самим општинама. Програм „Миграције и дијаспора“ у оквиру Немачке развојне сарадње настојаће да пружи подршку актерима у области управљања миграцијама и у будућности, истакла је она.
Повереник за избеглице и миграције Општине Књажевац Марко Марковић истакао је да су препознали младе као групу која је најризичнија када је реч о миграцијама ка већим градским центрима, те да су заједно да организацијом младих радили на пројектима који би их задржали, а који су део ЛАП.
Подршка ГИЗ омогућила нам је да у ЛАП уврстимо категорије које раније нисмо препознавали. Оформили смо пројектни тим и допунили ЛАП у складу са препорукама ГИЗ, навео је Марковић.
Економске миграције су неизбежна последица глобализације, међутим, уколико се њима добро управља, имају значајне позитивне стране.
Финансијске и филантропске дознаке дијаспоре, затим пренос знања, вештина и иновација стечених у иностранству, допринос економском расту матице кроз инвестиције и повезивање припадника дијаспоре са домаћом привредом, само су неке од њих.
Пројекат подршке за 17 јединица локалне самоуправе при изради ЛАП спроводи се у оквиру глобалних програма “Миграције и дијаспора” и „Миграције за развој“ које у Србији спроводи ГИЗ у партнерству са Министарством за рад, запошљавање, борачка и социјална питања, Националном службом за запошљавање и Комесаријатом за избеглице и миграције.