Ружић је, учествујући на панелу „Изградња биотехнолошке нације“ у оквиру конференције „Будућност биотехнологије“, указао на то да су континуираном развоју научноистраживачке делатности у Србији допринели измена легислативе, доношење стратешких докумената и реформа система организације и финансирања науке.
Ова реформа је праћена повећаним улагањем у истраживачке активности, рекао је он, наводећи да су од 2015. до 2019. године инвестиције повећане за 35,8 одсто и да Србија има широку мрежу универзитета и института, која се додатно шири оснивањем нових института у области вештачке интелигенције и ИКТ-а.
Ружић је подсетио на то да смо прва земља у Југоисточној Европи и 26. у свету која је усвојила Стратегију вештачке интелигенције, и то још 2019. године, и да је прошле године основан Институт за вештачку интелигенцију, први такав у Југоисточној Европи.
Очекујемо да та установа постане глобални центар изврсности у истраживању вештачке интелигенције и трансферу технологије, навео је први потпредседник Владе, додавши да се једини европски центар изврсности за напредне технологије у одрживој пољопривреди налази управо у Србији.
Српски институт за истраживање и развој – БиоСенс, основан је 2015. године. Са 30 националних и око 50 међународних пројеката, они нису само научна институција, већ примењују вештачку интелигенцију, истраживања биосистема, ћелијску пољопривреду, микро и нано електронику и даљинску детекцију како би унапредили не само српску, већ и светску пољопривреду, објаснио је он.
Ружић је истовремено указао и на још један важан пројекат за Републику Србију, а то је изградња и опремање Центра изврсности Универзитета у Крагујевцу из средстава кредита Европске инвестиционе банке, где је укупна вредност инвестиције 18 милиона евра.
Тиме ће се први пут створити услове за чување, коришћење и истраживање матичних ћелија, рекао је први потпредседник Владе, напомињући да су, у циљу повезивања науке и привреде, основана четири научно-технолошка парка и у припреми је БИО 4 кампус који ће на једном месту окупити пет факултета, девет научних института.
Он је оценио да ће овај огроман, визионарски пројекат додатно унапредити науку и образовање, али и ојачати нашу привреду, конкурентност и бити центар привредног развоја Србије у годинама и деценијама које долазе.
Последње две године у којима смо се суочили са пандемијом коронавируса показале су нам важност области којима ће се овај кампус бавити. Верујем да наша научна заједница, у сарадњи са колегама из региона и света, може дати одговоре на значајна питања, поручио је Ружић.
Први потпредседник Владе је закључио да је дужност државе да омогући научној заједници постизање ових резултата, додавши да је Србија то разумела и због тога има амбициозне планове када је у питању овај кампус, али и друге области важне за унапређење науке и технолошког развоја.
Овај панел одржан је данас у оквиру прве Међународне конференције „Будућност биотехнологије“, коју су у Београду отворили председница Владе Србије Ана Брнабић и председник Светског економског форума Борге Бренде.
Конференцију организује Влада Србије, у сарадњи са Светским економским форумом и уз подршку Програма Уједињених нација за развој (УНДП).