Гојковић је том приликом истакла да тај сајам, који се ове године одржава под слоганом „Повратак написаних“, деценијама заузима једно од централних места на мапи културе Југоисточне Европе и да је зато улога почасног госта веома важна за представљање књижевног стваралаштва на ширем регионалном плану.
Према њеним речима, посета министра Ромашкануа потврђује заједничку приврженост даљем развоју односа у домену културе, а наступ Румуније, као почасног госта, још једна је прилика за продубљивање узајамног разумевања и јачање пријатељства држава и народа.
О томе, како је указала, сведочи и симболични слоган „Књиге за пријатеље“, којим се румунска књижевност ове године представља на сајму у Београду.
У том светлу, имајући у виду вишевековно прожимање наших културних простора и блискост у многим сегментима стваралаштва, титула почасног госта оправдано је припала Румунији и тамошњој књижевности и култури, која је добро позната како светској, тако и читалачкој публици Србије, навела је Гојковић.
Потпредседница Владе је честитала на оригиналном штанду и упечатљивом програму који обухвата представљање више од 30 румунских аутора преведених на српски језик и више од 200 наслова намењених свим старосним групама, као и преко 30 догађаја који ће бити организовани током трајања сајма.
Она је подсетила на то да Србија и Румунија имају висок ниво сарадње у култури, посебно у области преводилачке књижевности, што је остварено кроз конкурсе европске мреже Традуки за превођење и књижевност, затим путем конкурса у области превођења репрезентативних дела српске књижевности који расписује Министарство културе Србије, као и бројним преводима аутора из Србије на румунски језик.
Гојковић је оценила да је све то добар основ да се сарадња у свим областима културе подигне на још виши ниво, а један од начина за њено унапређење у сфери књижевности и издаваштва јесте јачање комуникације универзитета у Темишвару и Букурешту, на којима се изучавају српски језик и књижевност, са универзитетима у Београду и Новом Саду, на којима су активне катедре за румунистику.
Простора за ширење сарадње, како је додала, има и кроз већу подршку младим преводиоцима, донације књига, организовање радионица и резиденцијалних боравака, на чему треба заједнички радити у будућности.
Ромашкану је исказао наду да ће присуство румунских књижевника оживети интересовање за румунску књижевност, као и да ће књижевност допринети поспешивању пријатељства између две земље.
На овој регионално највећој манифестацији, која је посвећена књизи и бави се промоцијом књижевног стваралаштва и образовања, културном разменом са иностранством и покретањем актуелних, књижевних и друштвених питања, биће представљено 400 излагача из земље и иностранства.