Брнабић је, на скупу „Представљање смерница за подршку ЕУ цивилном друштву у региону проширења за период 2021–2027. године”, истакла да постоји читав низ прописа који уређују област цивилног друштва, која је, захваљујући томе, последњих година знатно унапређена.
Она је нагласила и да је од 2017. године уложен труд да се отвори што више канала комуникације о свим темама од интереса за друштво.
Усвајањем сета прописа још 2018. године, како је напоменула, уведене су јасне могућности за учествовање организација цивилног друштва у процесу доношења прописа и докумената јавних политика како на републичком, тако и на локалном нивоу.
Усвојили смо Закон о планском систему, којим смо увели обавезу спровођења консултација са заинтересованим странама и циљним групама, укључујући и организације цивилног друштва, предочила је премијерка.
Чини ми се да смо успели да неке ствари заједничким радом променимо. Мислим да принцип доброг управљања мора обухватати сарадњу између институција власти и грађана, истакла је она.
Према њеним речима, потребно је да институције јавне управе препознају грађане и организације цивилног друштва као представнике тих грађана и актере јавних политика и да их благовремено информишу.
Председница Владе је навела да тренутно представници цивилног друштва учествују у изради нове стратегије заштите података о личности за период од 2023. до 2030. године, као изузетно важног документа, по којем ће Србија, ако га усвоји, бити једна од првих земаља у Европи.
То су етичке смернице за развој, примену и употребу поуздане и одговорне вештачке интелигенције, које ће одредити правац у обезбеђењу правног оквира у области заштите података о личности уз коришћење софтверских решења, истакла је она.
Према њеним речима, у процесу доношења медијских закона, у складу са медијском стратегијом и акционим планом, такође учествују организације цивилног друштва, медијска и новинарска удружења.
Председница Владе је истакла да је Влада усвојила Стратегију за стварање подстицајног окружења за развој цивилног друштва за период од 2022. до 2030. године, као и акциони план за њено спровођење, исказавши посебну захвалност Министарству за људска и мањинска права и друштвени дијалог.
Брнабић је уједно најавила да ће први састанак у овом мандату са преставницима цивилног сектора бити одржан 21. децембра.
Министар за људска и мањинска права и друштвени дијалог Томислав Жигманов напоменуо је да је то министарство примењивало различите механизме за сарадњу са цивилним друштвом, који су препознати од институција јавне управе, али и међународне заједнице.
Жигманов је истакао да је иницирано именовање контаката за сарадњу са цивилним друштвом, особа задужених за сарадњу са њим на националном, покрајинском и локалном нивоу, а све то има за циљ примену принципа и постизање европских стандарда у сарадњи са цивилним сектором.
Министарство је успоставило успешну примену смерница за укључивање организација цивилног друштва у радне групе за израду предлога докумената јавне политике и нацрта, односно предлога прописа које је Влада усвојила 2020. године, рекао је министар.
Он је нагласио да ће ресорно министарство наставити да унапређује системски и отворен дијалог са преставницима цивилног сектора и да тиме доприноси успостављању сарадње којој Србија тежи у оквиру процеса приступања ЕУ.
Жигманов је додао и да је важно да се континуирано сагледава где се Србија налази на европском путу.
Шеф Делегације ЕУ у Србији амбасадор Емануеле Жиофре рекао је да је улога цивилног друштва веома важна у разумевању и приближавању јавне управе грађанима, указавши на то да се, када је реч о процесу приступања ЕУ, цивилно друштво сматра кључним критеријумом који земље кандидати морају да испуне.
Заменица председнице Одбора за европске интеграције у Скупштини Србије Дубравка Филиповски истакла је да цивилни сектор представља важан коректив друштва.
Филиповски је нагласила да преставници тог сектора учествују у раду појединих скупштинских одбора, попут Одбора за европске интеграције и Одбора за заштиту животне средине.
Она је указала на то да се њихово мишљење поштује и навела пример новог Закона о родној равноправности, који је на иницијативу цивилног сектора био повучен из скупштиске процедуре на дораду.