Председница Владе Републике Србије Ана Брнабић изјавила је данас да су Срби на северу Косова и Метохије на барикадама зато што траже поштовање основних људских права и ништа више од тога.
Председница Владе Републике Србије Ана Брнабић изјавила је данас да су Срби на северу Косова и Метохије на барикадама зато што траже поштовање основних људских права и ништа више од тога.
Брнабић је, гостујући на Радио-телевизији Србије, истакла да су Срби напустили институције на Космету само зато што су тражили поштовање Бриселског споразума после више од десет година од његовог потписивања.
Она је подсетила на то да су Срби били у тим институцијама управо захваљујући поменутом споразуму, истакавши да је дубоко разочарана тиме како међународна заједница поима људска права и основне демократске вредности, као и њеним одговором на низ провокација Аљбина Куртија према Србима и другим неалбанцима на Космету.
Премијерка је рекла да је у децембру Курти поставио Ненада Рашића, који је на изборима добио 0,17 одсто гласова, да буде представник Срба на КиМ у приштинским институцијама.
Нисмо имали адекватну реакцију Брисела. Имали смо реакцију која је позивала обе стране на деескалацију. Нисам тачно сигурна шта је у том тренутку урадио Београд, као и Срби на Космету, навела је Брнабић.
Председница Владе је указала на то да је тек након оштре реакције председника Републике Србије Александра Вучића уследила нешто јаснија осуда тога.
Брнабић је истакла да је било више од 16 бруталних провокација, кршења Бриселског споразума и упада до зуба наоружаних припадника косовске полиције, специјалних снага РОСУ на север Космета.
Према њеним речима, Срби са Космета су само тражили да се поштују њихова основна људска права и да се бар зна где је противправно приведени Дејан Пантић и да ли је добио лекове.
Она је рекла да је Кфор блокирао пункт Јариње бодљикавом жицом и да косовски специјалци наоружани марширају данима по северу покрајине и да се плаши ескалације, али да ће Београд учинити све да сачува мир и какву-такву стабилност.
Премијерка је упозорила на то да, нажалост, не постоји било каква стабилност за Србе на Космету, подсетивши на чињеницу да су само у децембру приведена четворица Срба, међу њима и пензионер Гаврило Милосављевић, расељено лице са Косова и Метохије, који живи у околини Београда.
Брнабић је објаснила да је Милосављевић отишао у полицију у општини Исток да пријави противправно одузимање његове имовине, али да је тамо ухапшен и задржан, додавши да су поред њега, приведени и Миљан Аџић, Дејан Пантић и Слађан Трајковић.
Она је нагласила да ће Београд наставити да води разговоре са међународном заједницом, пре свега са Бриселом, додавши да је председник Србије у свакодневном контакту са косметским Србима.
Председница Владе је поручила да Београд очекује од међународне заједнице, пре свега од Брисела, али и од Вашингтона, да изврши притисак на Приштину да у најкраћем могућем року крене у имплементацију Бриселског споразума, што значи оснивање Заједнице српских општина.
Добили смо сва уверавања и од стране представника САД Габријела Ескобара да ће они то учинити у најкраћем року, пренела је премијерка и додала да смо у више наврата током децембра од Брисела чули да пре било каквих нових споразума мора доћи до имплементације већ потписаних.
Брнабић је, говорећи о европским интеграцијама Србије, рекла да не сматра да су оне угрожене више него раније или да су угрожене више него интеграције Албаније, Северне Македоније или било које друге земље Западног Балкана.
Сада је на потезу Брисел зато што смо ми све испунили да се отвори и Кластер 3, који је у вези са економијом, конкурентношћу и привредом, рекла је она.
Председница Владе је указала на то да је Европска комисија у своја последња два извештаја о напретку позивала чланице ЕУ да отворе Кластер 3 у преговорима са Србијом, али да он ипак није отворен.
Премијерка је оценила да је у питању политичка одлука, а да су европске интеграције Србије у стању мировања захваљујући Европској унији, поручивши да ће бити настављене реформе на европском путу зато што је то добро за нашу државу.
Брнабић је најавила да данас креће јавна расправа о сету измена и допуна правосудних закона како би се ускладили са изменама Устава усвојеним на референдуму у јануару ове године, додавши да ће се ти документи наћи у парламенту у фебруару наредне године.
Истовремено, премијерка је рекла и да повећање плата и пензија у Србији не само да прати инфлацију, већ је и веће од ње, додавши да се процењује да ће инфлација бити приближно 11-11,5 одсто.
Према њеним речима, најниже повећање плата је у јавном сектору и износи 12,5 одсто, док ће повећање за припаднике Војске Србије бити 25 одсто, а минималне цене рада 14,3 одсто, што је све веће од инфлације.
Кумулативно повећање пензија, заједно са овим у новембру, јесте 20,8 одсто и значајно је више од инфлације, тако да смо једна од ретких земаља у Европи, ако не и једина, која има повећање плата, пензија и минималца веће од инфлације, нагласила је председница Владе.
Она је истакла да ће бити настављено континуирано повећање плата и пензија и током 2023. године, нагласивши да ће 2022. бити рекордна година по броју страних улагања, упркос томе што је била много тежа него претходна због рата у Украјини.
Премијерка је најавила да ће сутра у Новом Саду отворити развојно-истраживачки центар једне реномиране светске компаније, а током јануара још један центар, такође, познате светске компаније.