Брнабић је на представљању пројекта „ЕУ за владавину права” подсетила на то да је Венецијанска комисија Савета Европе дала позитивно мишљење на свих пет нацрта правосудних закона који су у складу са променама Устава, а за које је 16. децембра почела јавна расправа.
Она је додала да је циљ да ова законска решења буду усвојена у Народној скупштини у фебруару, а да Србију након тога очекује њихова пуна имплементација, истакавши да је владавина права један од основних услова на путу европских интеграција наше земље.
Премијерка је изразила уверење да ће Влада у овом мандату обезбедити пуну независност судства и самосталност тужилаштва, најавивши доношење нове стратегије за спречавање корупције, за чију је израду формирана радна група.
Ово радно тело почиње са радом у јануару 2023. године, истакла је Брнабић и изразила наду да ће Србија до јуна имати нову стратегију.
Као председница Владе трудим се да у области владавине права урадимо што више за напредак Србије, паралелно са свим оним што чинимо у области економских реформи и јачања економије која обезбеђује континуиран раст плата и пензија и животног стандарда грађана, навела је премијерка.
Према њеним речима, владавина права је важна тема не само због европског пута Србије, већ и због бољег квалитета живота грађана и грађанки, јер доступност правди, ефикасност судова, као и борба против криминала и корупције на директан начин утичу на квалитет живота.
Уставни амандмани онемогућавају било какву перцепцију утицаја политичара на судство, јер политичари не бирају судије, већ их бирају друге судије, а омогућена је и самосталност тужилаштва, објаснила је она.
Такође, како је најавила, очекујемо и помоћ за увођење информационих технологија у рад правосудних органа, што је за Србију од изузетног значаја, јер је најслабија тачка нашег правосудног система ефикасност судова.
Овај проблем ћемо једним делом решити имплементацијом уставних амандмана, а другим делом применом савремених комуникационих технологија у судству, како бисмо убрзали процесе и олакшали грађанима и привреди, предочила је Брнабић.
Шеф Делегације ЕУ у Србији Емануеле Жиофре рекао је да српско приступање ЕУ зависи од нормализације односа са Приштином, али и од владавине права, што је један од главних услова интеграције.
Он је указао на то да је ЕУ препознала напоре Србије на спровођењу реформи из области владавине права, кроз јачање независности судства и тужилаштва, нагласивши да је Србија на овом пољу похваљена у последњем извештају ЕУ.
Жиофре је поздравио најављено усвајање антикорупцијске стратегије и оценио да је веома значајан и наставак борбе против организованог криминала.
Амбасадорка Немачке у Србији Анке Конрад изразила је задовољство тиме што је Немачка део пројекта „ЕУ за владавину права”, оценивши да је владавина права кључна за процес евроинтеграција, али и за напредак једног друштва.
Амбасадор Аустрије у Србији Кристијан Ебнер нагласио је да кроз постизање пуне владавине права судски систем треба да обезбеди поверење грађана у институције, и поручио да ће Аустрија наставити да подржава Србију на њеном реформском путу.
Присутнима су се обратили и амбасадор Шпаније у Србији Раул Бартоломе Молина и шеф Канцеларије СЕ у Београду Тобијас Флесенкемпер, који су такође истакли да пружају пуну подршку приступању Србије ЕУ и спровођењу реформи.
Европска унија је издвојила 20,8 милиона евра за подршку реформама у области владавине права. Помоћ је намењена испуњавању циљева у оквиру поглавља 23 и 24, у склопу преговора Србије о чланству у ЕУ.
Пакет подршке састоји се од четири компоненте, а у њиховом спровођењу учествују земље чланице ЕУ и међународне организације.
Теме које су обухваћене програмом укључују борбу против корупције и организованог криминала, унапређење основних права и јачање техничких капацитета за поглавља 23 и 24, али и унапређење независности правосуђа.