Брнабић је у Дому Народне скупштине, у обраћању представницима цивилног сектора, изнела замерке на стални наратив неповерења који долази од организација цивилног друштва, поручивши да је потпуно јасно да Влада жели да им буде партнер.
За једну владу која је иницирала такву врсту дијалога, која кандидује важна питања, слуша цивилно друштво, чини ми се да тај стални наратив прави ограду која је ту да би се то неповерење даље подгревало. Тај дијалог ће се наставити и захваљујем се на томе, поручила је она.
Премијерка је поновила да владавина права остаје у фокусу, додајући да је план да се до краја фебруара усвоје неопходни закони за које је Венецијанска комисија дала позитивно мишљење.
Она је подсетила на то да је направљена радна група за израду националне стратегије за борбу против корупције, чији ће први састанак бити одржан сутра, и додала да је план да овај документ буде завршен до јуна 2023. године.
Такође, како је напоменула, касни се са имплементацијом Медијске стратегије, због чега је формирано Министарство информисања и телекомуникација како би се убрзало доношење закона.
Председница Владе је изнела став да би било пожељно да се на седницама Конвента разговара и о питању нове енергетске политике и заштите животне средине.
Она је, када је реч о критикама на Нацрт закона о унутрашњим пословима, истакла да то што се организације позивају на еколошке протесте када критикују закон, показује да је тај закон у реду, јер, током тих протеста употребе силе није било.
Очигледно је да МУП не жели ни у каквој ситуацији да употреби силу. Било је протеста који су затварали међународни путни правац, па се ништа није десило, осим што смо позвали на састанак и замолили да се склоне, рекла је Брнабић, подсетивши на то да су друге земље другачије реаговале у тим ситуацијама.
Премијерка је, говорећи о усаглашавању са спољном политиком Уније, указала на то да Србија шест година није добила извештај о скринингу за Поглавље 31, које се тиче управо те теме.
Данас неке државе чланице Уније говоре да морамо да се ускладимо са спољном политиком ЕУ, а те исте државе нису желеле да усвоје ни извештај о скринингу. То није партнерски став и није у реду. И када отворимо Поглавље 31, то усклађивање треба да буде постепено, рекла је председница Владе.
Она је подвукла да Србија није неутрална по питању агресије Русије на Украјину, додајући да се наша земља ускладила са свим препорукама, декларацијама, резолуцијама, како Европске уније, тако и Уједињених нација, које осуђују ту агресију.
Политички, ми смо се у потпуности одредили, ту позицију ћемо чувати и штитити. До сада смо аргументима успевали да стекнемо неко разумевање, констатовала је Брнабић и у том смислу исказала захвалност шефу Делегације ЕУ у Србији Емануелеу Жиофреу.
Министарка за европске интеграције Тања Мишчевић поновила је да Србија није неутрална по питању рата у Украјини и да се усклађивање са спољном политиком ЕУ не може посматрати само кроз проценте већ и кроз друге елементе.
Она је предочила да инсистирамо и на другим елементима сарадње у заједничкој спољној и безбедносној политици, до нивоа укључивања у мисије за одржавање мира.
Мишчевић је указала на то да је нацрт закона о укључивању у цивилне мисије тренутно пред министарствима због давања мишљења, додавши да тај документ предвиђа да Србија, први пут од свих држава кандидата за чланство у ЕУ, допусти, да њени грађани, не само војници и полицајци, него и ескперти у унапређењу руралног развоја, могу да буду укључени у ове мисије.
Она је подсетила на то да Србија још чека на извештај са скрининга у области усклађивања са спољном политиком, односно за Поглавље 31.
Министарка је рекла да ће се наставити разговори са организацијама цивилног друштва о владавини права, али и о енергетици и заштити животне средине.
Она је, говорећи о укључености организација цивилног друштва у процес доношења закона, навела да је приметила да нема одазива цивилног друштва на текстове закона, при чему је овим организацијама упутила позив да прате портал „еКонсултације”.