Брнабић је истакла да је едукација кључ успеха једног друштва у 21. веку, и додала да је у претходних неколико година много тога учињено како би систем образовања био бољи.
Премијерка је навела да је та конференција иницирана како би се сумирале урађене системске ствари које омогућавају да се боље сагледа образовни систем, али и то шта је потребно мењати и који су проблеми.
Према њеним речима, у последњих шест година, уз помоћ финансијских партнера, пре свега Светске банке, учињено је много тога када је реч о инфраструктури у систему образовања, у шта спада и изграђених 4.800 нових места у предшколском образовању.
Међутим, морамо радити на даљој изградњи инфраструктуре у предшколском образовању јер су неки објекти максимално попуњени, нагласила је она и додала да је много уложено и у опрему за предшколско образовање, као и за њено осавремењивање.
Премијерка је напоменула да је фокус био и на пребацивању запослених у просвети са уговора на одређено на уговоре на неодређено време, наводећи да је 2.500 васпитача и 17.000 наставника и професора у основним и средњим школама већ запослено на неодређено.
Она је указала на то да је расписан и шести круг запошљавања у просвети, који подразумева да ће основне и средње школе у наредном периоду расписати јавне конкурсе за 2.863 радна места.
Највећи помак учињен је у основном образовању, где је само за повезивање на брзи бежични интернет издвојено 60 милиона евра, предочила је Брнабић и најавила да ће овај пројекат бити завршен 2023. године, будући да је од 1.800 школских објеката 1.600 већ повезано на бежични интернет.
Према њеним речима, то је омогућило и да се уведе и еДневник, који омогућава родитељима да могу да прате резултате своје деце, али и лакшу комуникацију наставног кадра и родитеља.
Дигитализација је допринела томе и да 50 одсто уписа у школској 2021–2022. години буде завршено електронски, напоменула је она и подсетила на то да је 2017. године уведено Програмирање и рачунарство од петог разреда основне школе, као и да су уведени дигитални интерактивни уџбеници.
Такође, како је навела, уведен је и Дигитални свет од првог разреда, али и Основе вештачке интелигенције, што нашу земљу чини једном од 11 земаља у свету које су то до сада урадиле.
Дигитализација је помогла и у процесу мале матуре прошле године, оценила је премијерка и предочила да први пут није морало да се размишља о безбедности тестова.
Она је, када је реч о средњем образовању, указала на то да је повећан број специјализованих ИТ одељења, уз напомену да је од 2019. године уведено дуално образовање, што се показало као добар одговор на незапосленост младих.
Дуално образовање смо 2021. године пренели и на високо образовање, при чему више од 4.000 студената похађа студије по овом моделу, прецизирала је премијерка и позвала привреднике да се још више укључе у дуално образовање.
Брнабић је, када је реч о високом школству, пренела да је планирано да се крене у изградњу додатне инфраструктуре, што подразумева и уметничке факултете, уз подсећање да су у претходних седам година отворена четири научно-технолошка парка.
Амбиције су и даље велике и потенцијал који имамо, а који можемо да остваримо додатним улагањима, јесте нешто што ће нас позитивно изненадити у наредним годинама, оценила је председница Владе.
Она је предочила да је кроз ЈИСП спојена читава просвета са тржиштем рада, те се сада може видети како се ученици или студенти запошљавају након завршеног школовања, колико чекају на запошљавање, колика је прва плата, да ли се запошљавају у области за коју су се школовали или неку другу.
Држава ће према подацима у ЈИСП-у доносити стратешке одлуке како ћемо даље унапређивати наш систем просвете, закључила је Брнабић.