Селаковић је на свечаности Националног савета буњевачке националне мањине нагласио да је ово признање за очување идентитета Буњеваца једино које је додељено поводом националног празника Буњеваца и 20-годишњице оснивања њиховог националног савета.
Награда, која носи име Ивана Антуновића, знаменитог буњевачког свештеника и писца, али пре свега родољуба, заслужног за буђење националне свести Буњеваца и очување културног наслеђа и идентитета, заиста је велико признање које Буњевци додељују својој држави, рекао је он.
Према његовим речима, Буњевци, баш као и Срби, често нису имали лаку судбину, а неретко су је заједнички делили кроз историју.
Стога никада нећемо заборавити ваш допринос којим је исписана историја на овим просторима у борби за слободу и слободну отаџбину, указао је министар.
Он је подсетио на то како су се Буњевци и Срби борили против османске власти и заједно 25. новембра 1918. године донели чувену одлуку Велике народне скупштине Срба, Буњеваца и осталих Словена, којом је проглашено присаједињење Баната, Бачке и Барање Краљевини Србији.
За то су, како је подсетио, глас дала 84 буњевачка посланика, као и посланица, јер су баш тада први пут жене имале право гласа на овим просторима.
Селаковић је нагласио да је буњевачки народ увек имао свој језик, песму, књигу и реч, па држава врло добро разуме потребу за очувањем идентитета и одупирањем покушају присвајања културе или негирања идентитета.
Нажалост, у неким другим временима и под неким другим режимима пре више деценија, Буњевци су били суочени са покушајима да им се оспори право на идентитет, али данас у својој држави Србији не само да имају статус националне мањине, већ могу слободно да изучавају свој језик и културу у школама, а буњевачки је и службени језик у Суботици, чији је први статут исписан баш на том језику, поручио је он.
Председница Националног савета буњевачке националне мањине Сузана Кујунџић Остојић захвалила је министру Селаковићу и осталим званицама на свечаности поводом 20-годишњице оснивања Савета.
Дан оснивања овог националног савета због његове велике важности прогласили смо за један од четири национална празника, рекла је Кујунџић Остојић и нагласила да се у те две деценије пресецају четири века живљења Буњеваца на овим просторима.
Градоначелник Суботице Стеван Бакић напоменуо је да је у току претходне две године много урађено на очувању обичаја традиције и културе Буњеваца.
Мај 2021. године биће уписан златним словима у историји Буњеваца јер је тада буњевачки језик уведен у службену употребу у Суботици, поручио је Бакић.