Беговић је, на данашњој седници Међуминистарског савета за праћење и усмеравање спровођења реформе у области образовања у Палати Србија, рекла да динамичан и квалитетан образовни систем не може да има развијену науку без квалитетног кадра и људи који се баве истраживањима.
Она је указала на то да је неопходно подстаћи и приватни сектор да много више улаже у истраживање и развој, подсетивши на то да је држава донела сет стимулативних пореских олакшица за приватни сектор који се бави истраживањем и развојем.
Министарка је истакла да је визија даљег развоја наше земље дефинисана Стратегијом научног и технолошког развоја Србије, са циљем да имамо снажне научноистраживачке институције, и то не само на регионалном, већ и на нивоу Европске уније, а у следећој фази на глобалном нивоу.
Наука мора да се базира на изврсности, тако да је било важно оснивање Фонда за науку као главног извора финансирања науке и научне изврсности у Србији, али и као једног механизма за припрему наших научноистраживачких институција да учествују на изузетно важном извору финансирања науке „Хоризонт Европа”, предочила је она.
Према њеним речима, то је отворени оквирни програм за истраживање иновација и науке и главни механизам за креирање партнерства између научних и образовних институција у Србији са најпрестижнијим институцијама у Европи.
Она је нагласила и да би наука требало да се у овом моменту више ангажује и да допринесе развоју стартап екосистема, који треба да буде покретач економије у Србији.
Као подршку стартап екосистему, Министарство наставља изградњу технолошких паркова у Београду, Новом Саду, Нишу, Чачку и Крушевцу, и то су места која би требало да подрже наше младе људе, предузетнике и стартап компаније, рекла је Беговић.
Министарка је оценила да је веома важно да се и у систем образовања, пре свега високошколског, уведе као обавезан предмет предузетништво, као што су то учиниле све најразвијеније и најуспешније земље на глобалном нивоу.
Она је истакла да је Влада препознала да улагање у науку доводи до развоја људског капитала, привлачења стручњака, што води отварању привлачнијих радних места и доприноси макар делимичном спречавању одлива мозгова и смањењу незапослености.
Беговић је предочила да наука игра кључну улогу у технолошком и економском развоју друштва у 21. веку и да је самим тим изузетно важно пратити развој свих нових технологија – како из угла етике, тако и из угла легислативе.
Према њеним речима, у Србији је у завршној фази припрема етичких смерница за развој и употребу вештачке интелигенције, која је наизглед преко ноћи ушла у наше животе.
Треба радити на томе да новим генерацијама, због невероватних промена које се дешавају, пружимо образовање у складу са временом у коме живимо, али мотивишући и окружење у коме ће моћи да испуне сав свој таленат у смислу научноистраживачке делатности, закључила је министарка.