Потпредседник Владе Републике Србије и министар финансија Синиша Мали учествовао је данас на скупу „Дигитализација у финансирању здравствене заштите“ којем су присустовали директори установа секундарне и терцијарне здравствене заштите.
Потпредседник Владе Републике Србије и министар финансија Синиша Мали учествовао је данас на скупу „Дигитализација у финансирању здравствене заштите“ којем су присустовали директори установа секундарне и терцијарне здравствене заштите.
Министар финансија је том приликом нагласио да се увођењем централизованих јавних набавки, робно-материјалног књиговодста и система еРецепт уводи ред у финансирање у здравству, с циљем да се прецизно зна на шта је потрошен сваки динар који је уложен, чиме држава показује одговорност.
Према његовим речима, на тај начин праве се значајне уштеде, а тај новац се даље враћа у здравство улагањем у лекове, опрему и болнице.
Мали је подсетио да је на претходном панелу коме су присустовали директори домова здравља, пре месец и по дана, критиковао здравствене установе које не прате препоруке Републичког фонда за здравство (РФЗО), и констатовао да је од тада остварен помак.
Сваки од директора и домова здравља је сада део система. Није им требало пуно, месец до месец и по дана да се ускладе, да њихови сектори финансија разумеју шта треба да раде и постали су део система. Очекујем то сада и од терцијара и секундара, клиничких центара и општих болница, рекао је Мали.
Он је говорећи о значају уштеда, навео пример да се одбијањем препорука система еРецепт губи близу осам милиона динара месечно.
Такође, министар финансија је навео и да је применом временског дозирања терапије, која треба да спречи стварање кућних апотека, од маја остварена уштеда већа од девет милиона евра, те да се те уштеде крећу сваког месеца у распону од 1,1 милион евра до 1,4 милиона евра.
Мали је нагласио и значај централизованих јавних набавки наводећи да су оне омогућиле да се лекови и медицинска средства набављају по истој цени.
Министар финансија је навео да је утврђено да се на нивоу здравствених установа, залихе и утрошци, а тиме и робно-материјално књиговодство, нису водили на потребан начин што је за последицу имало непотребне трошкове на страни државе.
Он је додао да је циљ Владе да здравственим радницима створи што боље услове за рад и што бољи квалитет живота, и нагласио да су буџетом за ову годину, укупна издвајања за здравство повећана са 466,3 милијарде динара на 490 милијарди динара.
Гледајући од 2014. године, када смо спровели фискалну консолидацију, до данас, укључујући последње повећање од 12,5 одсто, плате доктора медицине су веће за 102 одсто, а медицинских сестара за 115 процената. То показује наш однос према здравству, рекао је он и најавио наставак улагања у здравство.
Министарка здравља Даница Грујичић говорила је о одржавању медицинских апарата и најавила да ће Министарство здравља бранити интересе пацијената , а не произвођача.
Грујичић је нагласила да је план да се сав новац за одржавање апарата пребаци на Министарство здравља, тако да оно директно уговара одржавање и сервис апарата и опреме, како се не би догодило да пацијент чека по месец и више дана да се неки скенер поправи, већ да се све заврши у року од неколико дана, а пацијент добије услугу на време.
Министарка здравља је додала да ће сви домови здравља и болнице који су били раздвојени у локалним самоуправама поново спојити и радити као једно.
Такође, према њеним речима, радиће се на томе да се свуда где недостају одређени кадрови, они надоместе, тако да све области буду покривене, а грађани не морају да путују на специјалистичке прегледе, већ да их добију у свом месту или граду.
Директорка РФЗО Сања Радојевић Шкодрић истакла је да, пре него што су започете реформе у финасирању здравственог система, односно пре увођења централизоване јавне набавке, робно-материјално књиговодсто и систем еРецепт, РФЗО није имао ниједан податак о залихама у здравственим установама, а да често ни саме установе нису имале те податке.
Управо зато смо увели робно-материјално књиговодство, а предуслов за то је био да се уведе централизација тендера да би цене биле уједначене, као и квалитет здравствених услуга. Централизација је са собом повукла и директно плаћање, чиме су решена дуговања здравствених установа која су у том моменту износила 4,8 милијарди динара, рекла је директорка РФЗО.
Она је додала да је тај новац, приближно пет милијарди динара или 50 милиона евра, прошле године дат за иновативне лекове и за тај износ је први пут у историји здравства набављено 80 иновативних лекова.