Мали је на конференцији „Дигитализација као излаз из сиве економије”, која је одржана у Палати Србије, поручио да је Влада чврсто опредељена за то да настави борбу за смањење сиве зоне пословања.
Он је нагласио да је, захваљујући реформским потезима које је Влада предузела, обим сиве економије, према истраживању НАЛЕД-а, од 2017. до 2021. године смањен за приближно три процентна поена – са 14,9 на 11,7 одсто, а да је 200.000 неформално запослених на тржишту рада прешло у легалне токове у претходних пет година.
То је велики успех, имајући у виду да је то урађено у периоду велике економске кризе, рекао је Мали, подсетивши на то да су напори Владе у овој области почели још 2015. године, а да је први програм био за период од 2015. до 2020. године, при чему је више од 70 одсто активности, које су тада дефинисане, испуњене.
Потпредседник Владе је оценио да је велики реформски потез била одлука да се иде на постепено смањење пореског оптерећења на зараде, што је довело до повољнијих околности на тржишту рада, односно до већег запошљавања.
За наредни период значајна је реформа система царине, аутоматизација докумената везаних за увоз и извоз, повезивање са свим системима које ЕУ има. Ту је и повезивање Пореске управе са царином, увођење система е-акциза и е-отпремница. Што боље омогућимо проток докумената кроз систем, смањићемо појаву фантомских фирми и активности у сивој зони, рекао је Мали.
Он је подсетио на велики значај увођења е-фактура, указавши на то да у Србији више нема папирних фактура и да тај бесплатни систем омогућава да повраћај ПДВ буде бржи и ефикаснији, што је и био захтев привреде, као и већу транспарентност и борбу против сиве економије.
Према његовим речима, много је урађено и када је реформа Пореске управе у питању, при чему је увођење портала е-порези довело до тога да се пријаве лакше попуњавају, што је допринело бољој наплати пореза.
Он је нагласио и да је унапређен рад инспекцијских служби и уведен систем е-инспектор, додавши да ће се наставити са улагањима у ту област.
Мали је навео и да је изменама Закона о поштанским услугама омогућено да се врши идентификација пошиљаоца од стране поштанских оператера, што онемогућава продају робе преко интернета од стране нерегистрованих субјеката.
Потпредседник Владе је указао на то да је важна активност у овој области и наградна игра „Узми рачун и победи”, чији је први циклус недавно завршен, истакавши да је она показала да јача свест људи о значају смањења сиве економије и узимању фискалних рачуна.
Он је подсетио и на успех система е-фискализације, који је уведен у мају прошле године, прецизиравши да је у њему тренутно 140.000 обвезника са 250.000 локација, као и да са QР кодом сваки грађанин може да утврди да ли је рачун исправан или не.
На данашњем скупу званично је покренут ПОС програм подршке намењен малим бизнисима и институцијама, у оквиру којег ће бити обезбеђено увођење картичних и инстант плаћања на 25.000 продајних места и шалтера у Србији.
Мали је предочио да је нови ПОС програм јединствена иницијатива намењена трговцима и другим малим бизнисима, као и институцијама, који желе да уведу могућност безготовинског плаћања за своје производе и услуге.
Потпредседник Владе је објаснио да ће они учешћем у ПОС програму добити бесплатну инсталацију ПОС терминала или софтверског решења за онлајн продају, уз снижену трговачку накнаду, при чему је изразио захвалност свим партнерима на овом пројекту.
Вицегувернер НБС Драгана Станић истакла је да Народна банка Србије, поред очувања монетарне и финансијске стабилности, посебан приоритет даје развоју иновативних система плаћања.
Она је нагласила да у погледу дигитализације платних услуга иновативних сервиса наша земља сада припада самом светском врху, као и да такве активности директно доприносе сузбијању сиве економије.
На том путу нисмо сами и увек истичемо значај сарадње са партнерима, пре свега са Министарством финансија, као нашим кључним партнером, и управо један од резултата такве сарадње јесте Програм за сузбијање сиве економије, истакла је Станић.
Потпредседница Управног одбора НАЛЕД-а Станка Пејановић указала је на значај Програма за сузбијање сиве економије, који је, према њеној оцени, добро одмерен, избалансиран, са решењима која ће даље јачати капацитете инспекција, судова и Пореске управе, али и подржати одговорну привреду подстицајним мерама које су приоритет НАЛЕД-а.
Пројекат покретања ПОС програма подршке за 25.000 малих бизниса и институција подржала је и Немачка организација за међународну сарадњу (ГИЗ).
Амбасадорка Немачке у Србији Анке Kонрад рекла је да та земља подржава Србију у борби против корупције и сиве економије.
Нашим ангажовањем желимо да развијамо прихватање безготовинског плаћања и инфраструктуру како бисмо даље промовисали поштенију конкуренцију на тржишту Србије, подстицали економски развој и унапредили квалитет комерцијалних и приватних услуга, навела је она.
Конрад је поручила да Немачка одаје признање Влади Србије на томе што је предузела мере како би ставила додатни акценат на даљу дигитализацију фискалног сектора у Србији и промоцију безготовинског плаћања у јавном и приватном сектору.