У Србији је свака врста дискриминације забрањена Уставом и бројним законима у области правосуђа, образовања, здравствене заштите и информисања, а наша земља даје свој допринос борби против расизма и испуњавајући обавезе преузете Међународном конвенцијом о укидању свих облика расне дискриминације.
Како се предрасуде и стереотипи, негативни наративи и дезинформације додатно појачавају у време криза, што највише погађа припаднике најрањивијих група, примена приципа „Да нико не буде изостављен”, на чему Влада Србије доследно истрајава, још више добија на значају.
У основи расизма је став о некаквој културној супериорности и исказивање нетрпељивости према припадницима других раса који се од нас разликују бојом коже или неком другом карактеристиком спољног изгледа.
Расизам као идеологија везује се уз модерно доба, а ширење идеологија припадника покрета који промовишу нетрпељивост и стереотипе, а који су у супротности са основним принципима људских права, кроз медије, интернет и друштвене мреже, данас додатно усложњава проблем.
Стога је веома важно да се подиже свест о начинима препознавања различитих облика нетрпељивости како би се унапредила заштита појединаца или група који припадају другој раси, имају другу боју коже, као што су Роми, имају другу етничку припадност или национално порекло.
Истовремено, морамо се борити и да се унапреди знање о лажности и неверодостојности идеологије расизма, која нема никакво научно утемељење.
У Србији је додатно унапређен кровни законодавни и стратешки овир у области антидискриминације, а Закон о забрани дискриминације усклађен је са међународним стандардима у области заштите од расне дискриминације.
Конкретне мере и активности у области превенције и заштите од дискриминације предвиђене су антидискриминационом стратегијом до 2030. године и пратећим акционим планом, чији је циљ елиминисање друштвене неједнакости.
Поред тога, посебну улогу у борби против дискриминације има и независно тело – Повереник за заштиту равноправности.
Елиминисање друштвене неједнакости, односно борба против сваког облика расизма и дискриминације Рома, начела су на којима су засновани циљеви и мере Стратегије за социјално укључивање Рома и Ромкиња у Републици Србији за период до 2030. године.
Овом стрaтегијом је, по први пут, препознат и ,,циганизам” као облик расизма и дискриминације, а пратећим акционим планом, међу многобројним активностима, предвиђене су и мере за оснаживање Рома и Ромкиња да пријављују кривична дела мотивисана предрасудама, мржњом, као и говор мржње.
У оквиру 75-годишњице обележавања Универзалне декларације о људским правима, Канцеларија Високог комесара Уједињених нација позвала је све државе чланице на предузимање хитних и конкретних активности које се односе на усвајање и спровођење закона и политика, јачање независних институција за људска права и тела за равноправност у области борбе против расизма и расне дискриминације.
Министарство за људска и мањинска права и друштвени дијалог са поносом истиче да је Република Србија саставни део те породице држава.
Свесни смо да само системски подржана борба против свих облика дискриминације, кроз активно укључивање свих друштвених актера, може дати адекватне резултате.
Зато Министарство и овим путем позива на толеранцију и разумевање према онима који су различити и да наставимо да градимо друштво у коме дух заједништва и јединства гарантује поштовање достојанства сваког човека, наводи се у саопштењу.