Председница Владе Републике Србије Ана Брнабић састала се данас у Лондону са представницима алтернативних инвестиционих фондова, који инвестирају у стартап компаније широм Европе.
Било да имате питање, коментар, сугестију или било какав проблем који је у оквиру надлежности Владе, пошаљите нам своју поруку и потрудићемо се да вам одговоримо у најкраћем року. Уколико ваш проблем излази из оквира наших овлашћења, проследићемо поруку надлежној институцији.
Председница Владе Републике Србије Ана Брнабић састала се данас у Лондону са представницима алтернативних инвестиционих фондова, који инвестирају у стартап компаније широм Европе.
Брнабић је на састанку изразила задовољство тиме што је могла да чује да су представници фондова упознати са брзим растом стартап екосистема у Србији, као и да су неки већ били у нашој земљи.
Она је поручила да ће Србија наставити са јачањем иновативног предузетништва и промовисањем Србије и успешних младих људи.
Председница Владе учествовала је данас и на панелу у Public Hall-u под називом „Шта је будућност дигитализације?“, где је истакла да је процес реформе јавне управе у Србији почео од нуле 2016. године, када је у Владу ушла као министарка државне управе и локалне самоуправе са задатком да је реформише.
Моја идеја је била да трансформишемо управу тако да постане електронска, е-управа, да све услуге које пружамо грађанима и привреди буду електронске, да грађани и привредници могу једном кликом да услуге учине доступним 24 сата дневно, објаснила је она.
Према њеним речима, почетна тачка је била да имамо податке у електронској форми, док су наши подаци били 100 одсто на папиру, те их је требало пренети у тај облик.
Брнабић је подсетила на то да је крајем јуна 2017. године постала премијерка и да је тада започета дигитализација свега, између осталог и образовања, и констатовала да су главна предност Србије сада постале информационо-комуникационе технологије.
Ако хоћете да мењате државу, морате да направите додатну вредност. За нас су то информационо-комуникационе технологије, односно дигитализација државе и друштва. У основним школама програмирање је обавезан предмет, градимо научно-технолошке паркове и стање се драстично променило, указала је она.
Премијерка је прецизирала да је 2012. године извоз ИТ сектора износио 375 милиона евра, а десет година касније, 2022. године, 2,7 милијарде евра, док се до краја ове године очекује да ће достићи четири милијарде евра.
Брнабић се осврнула и на новине у образовном систему, објаснивши да наше школе нису биле повезане на интернет.
Са Европском инвестиционом банком радимо на томе да повезујемо све наше школе, чак и оне са неколико ученика, на брз интернет, а до сада смо повезали 1.800 школа у којима деца могу да уче на иновативни начин, истакла је председница Владе.
Такође, како је додала, обучено је 3.000 наставника, али предстоји нам још обука, с обзиром на то да наставници морају да приступају дигиталним материјалима како би сва деца добила једнак квалитет наставе.
Она је напоменула и да се у средње школе уводе посебни предмети из области уметности, јер уз ИТ морате да будете и креативни, а томе доприносе уметнички предмети.
Не можемо сви бити ИТ стручњаци, али када учите децу информационим технологијама, учите их алгоритмима, како да решавају проблеме, што је важно за свако дете и свако друштво, указала је Брнабић.
Она је, говорећи о томе где види Србију за 10 година, подвукла да ће држава радити на томе да млади, високо образовани људи остају у земљи.
Према њеној оцени, наша земља ће за 10 година, ако овако настави и преброди све изазове, бити једна од водећих нација на пољу технологија.