Брнабић је, образлажући предлоге више закона на седници Скупштине Србије, истакла да је после скоро четири деценије заустављен негативан тренд укупног броја новорођене деце.
Премијерка је, говорећи о Предлогу закона о изменама и допунама Закона о финансијској помоћи породици са децом, изразила задовољство због тога што су мере државе почеле да дају резултате.
Она је указала на то да се овим документом додатно подржава родитељство посебно за жене предузетнице, објаснивши да је предвиђено да очеви који су у радном односу, а чије су супруге предузетнице, након три месеца од рођења детета могу да користе право на одсуство са посла ради неге детета, одсуство ради посебне неге детета и накнаду зараде, односно накнаду плате.
Председница Владе је прецизирала да отац детета ова права може остварити после навршена три месеца живота детета, за преостали период до годину дана за прво и друго дете, односно до две године за треће и свако наредно дете.
Такође, изменама овог закона, а у складу са одлуком Уставног суда, изједначава се статус мајки предузетница, будући да је предвиђено остваривање права везаних за одсуство са посла за треће и свако наредно дете у трајању од две године.
Брнабић је, образлажући Предлог закона о привременом регистру мајки и других лица којима се уплаћује новчана помоћ, објаснила да је реч о помоћи за децу до 16 година старости.
Председница Владе је рекла да ће, уколико Скупштина усвоји овај закон, пријаве за помоћ бити могуће у периоду од 20. августа до 20. септембра, а да се исплата очекује од 25. септембра.
Она је навела и да је постојећим Законом о озакоњењу прописана забрана накнадног прикључења на инфраструктуру објеката који су у поступку озакоњења, а да се допуном тог закона излази у сусрет приближно 55.000 домаћинстава да остваре ту могућност.
Премијерка је објаснила да ће се тим домаћинствима омогућити да се привремено прикључе на инфраструктуру, с тим што се то неће односити на инвеститоре стамбених објеката који су градили станове за продају.
Када је реч о Предлогу закона о потврђивању секторског споразума између Владе и Европске комисије о механизмима примене финансијске помоћи Уније Србији у оквиру ИПАРД 3, Брнабић је истакла да се усвајањем закона отвара пут за додатну бесповратну помоћ од 288 милиона евра што ће допринети развоју руралних подручја.
Брнабић је, представљајући предложене измене Закона о планирању и изградњи, истакла да оне убрзавају електронски рад и уводи елементе зелене градње, односно обавезу поседовања еколошког сертификата, додавши да се овим изменама, такође, штите објекти културе и уводи конзерваторски надзор.
Укидамо и лекс специјалис за линијске инфраструктурне објекте. Европска комисија нам је више пута скретала пажњу на то да одредбе овог закона, посебно око јавних набавки, нису у складу са европским, и донели смо одлуку да се он стави ван снаге, предочила је премијерка.
Према њеним речима, предложеним изменама закона о железници и интероперабилности железничког саобраћаја усклађује се наша регулатива у овој области са правним тековинама Европске уније, што ће имати позитиван утицај на Дирекцију за железнице, привреду Србије и железничку индустрију.
Она је, говорећи о Предлогу закона о изменама и допунама Закона о запошљавању странаца, чији је предлагач Министарство за рад, запошљавање, борачка и социјална питања, навела да је о овом питању било речи на седници Социјално-економског савета и да ће се новим законским решењима обезбедити додатна сигурност за наше раднике.
Председница Владе је рекла да је законским изменама предвиђено увођење јединствене дозволе за боравак и рад, која ће се издавати електронски што ће повећати ефикасност и транспарентност тог посла.
Дозволе ће се издавати на три године, а не на годину дана као што је сада случај, рекла је она, додавши да се уводи флексибилнији концепт запошљавања странаца.
Она је објаснила да ће Национална служба за запошљавање давати сагласност за запошљавање странаца тек када се види да нема домаћих држављана који испуњавају услове за одређено радно место, нагласивши да ће се на тај начин чувати домаћа радна снага.
Брнабић је навела и да је циљ Предлога закона о изменама и допунама Закона о енергетици да се затвори поглавље где су Србија и Енергетска заједница имале различита правна виђења раздвајања власничког управљања, што је онемогућавало пуну сертификацију наших оператора преносне мреже и транспортног система природног гаса.
Премијерка је истакла да се овим документом врши потпуно управљачко раздвајање, тако што ЕПС и „Србијагас“ остају у надлежности Министарства рударства и енегретике, а тиме и Владе, док ЕМС и „Транспортгас“ прелазе у надлежност Републичке комисије за енергетске мреже, независног државног органа који се оснива овим законом и чије је оснивање и контрола рада у надлежности Народне скупштине.
Она је рекла и да је предложено више законских измена везаних за потврђивање уговора о зајмовима, а један од њих је и зајам Европске банке за обнову и развој у висини од 80 милиона евра за научну инфраструктуру, односно иновације у овој области.
Према њеним речима, овим средствима изградила би се друга фаза научно-технолошких паркова у Нишу и Чачку, као и Регионални технолошки парк у Крушевцу, а десет милиона евра било би употребљено за изградњу БИО4кампуса.
Једним од предложених уговора о задуживању обезбедило би се 16 милијарди динара за Дунавску магистралу, затим 30 милиона евра за изградњу нових затворских капацитета у Крушевцу и Сремској Митровици, као и 280 милона евра за побољшање секундарног и терцијарног сектора здравства, додала је председница Владе.