Овај дан је у Мађарској национални празник у знак сећања на народну револуцију 1956. године, када су у Будимпешти почели протести против комунистичке владе и стаљинистичког совјетског режима, са захтевом за демократским променама и економским и политичким реформама.
Колико је овај датум важан у мађарској историји показује и чињеница да је трећа Мађарска Република проглашена баш 23. октобра 1989. године, а нова, демократски изабрана скупштина је 23. октобар и званично прогласила државним празником. На овај празник се, након подизања националне заставе, Мађари присећају хероја и жртава револуције 1956. године.
Мађарска национална мањина је најбројнија и наjбоље интегрисана национална мањина у Србији. Томе доприносе добро организоване институције ове националне мањине, као и висок ниво политичке партиципације у јавној власти.
Према попису становништва из 2022. године, у Србији живи 184.442 Мађара – највећи број њих у АП Војводина, говоре мађарским језиком и у већини су римокатоличке вероисповести.
Образовање на мађарском језику се одвија од вртића до факултетског нивоа, a припадници ове националне мањине имају дневни лист и целодневне радијске и телевизијске програме на матерњем језику.
Подручје културе је најразвијеније међу свим мањинским заједницама, а службена употреба мађарског језика и писма постоји на територији целе АП Војводине.
О свему томе брине Национални савет мађарске националне мањине у Србији, а политичку артикулацију интереса спроводи најјача политичка странка – Савез војвођанских Мађара.
Влада Србије ће, заједно са Покрајинском владом и јединицама локалне самоуправе, и даље посвећено радити на обезбеђивању свих потребних предуслова како би Мађари у Србији успешно наставили да развијају своје националне институције и перспективу припадника своје заједнице, наводи се у саопштењу Министарства за људска и мањинска права и друштвени дијалог.