Министарство за људска и мањинска права и друштвени дијалог истакло је, поводом 5. новембра, Светског дана ромског језика, да je чување језика у основи очувања идентитета сваке националне заједнице.
Министарство за људска и мањинска права и друштвени дијалог истакло је, поводом 5. новембра, Светског дана ромског језика, да je чување језика у основи очувања идентитета сваке националне заједнице.
Република Србија кроз нормативне акте, као што је Стратегија за социјално укључивање Рома и Ромкиња у Републици Србији за период 2022-2030. године и пратећи Акциони план, настоји да побољша положај и интегрише у друштво ову и даље често маргинализовану друштвену групу.
Ромска национална заједница у Србији, према последњем попису становништва из 2022. године, броји 131. 936 припадника, који живе широм земље. Роми у Србији имају право на свој језик и писмо, а деца ромске националности могу да га уче у школи као изборни предмет.
О правима, језику, култури и традицији, као и очувању идентитета ромског становништва, брине њихово самоуправно тело Национални савет ромске националне мањине у Репиблици Србији и културни центри чији је оснивач Национални савет.
Поред Националног савета, културу и традицију ромске заједнице, уз коришћење специфичне уметности које ромска заједница уважава, развија и ЕРИАК (Европски ромски центар за уметност и културу).
Светски дан ромског језика установљен је одлуком УНЕСКО-а 2015. године, а као такав постоји и у Акционим планом за социјално уључивање Рома и Ромкиња у Републици Србији, и од тада се обележава као подсећање на богату културу овог народа расутог широм света.
Светски дан ромског језика почео је да се обележава на предлог удружења „Kали Сара” из Загреба. Тога дана се додељују награде „Ференц Стојка” и „Шаип Јусуф” за научноистраживачка достигнућа у области ромског језика.
Ромски језик спада у индоаријску групу индоевропских језика. Ромски народ у свету говори језичним дијасистемом који чини 60-ак дијалеката, често потпуно различитих. Најчешће, ромске заједнице говоре помешаним језиком који је настао на основу околних говора са вокабуларом задржаним из ромског језика. У Србији најчешћи дијалекти су гурбетски, арлијски и тамарски.
Министарство за људска и мањинска права и друштвени дијалог и Влада Републике Србије наставиће посвећено да раде на подршци ромској националној заједници у циљу веће интеграције и бољих услова за живот, раст и развој свих њених припадника, наводи се у саопштењу.