Весић је изразио задовољство сарадњом ресорног министарства и Делегације ЕУ, и уједно исказао захвалност Жиофреу на подршци коју нам Унија пружа.
Он је такође изразио задовољство чињеницом да је укинут Закон о линијској инфраструктури, као и да су измењени закони који регулишу железнице и интероперабилност железничког система.
Министар је најавио да би нова национална стратегија саобраћаја требало да буде усвојена 14. фебруара 2024. године, чиме ће бити испуњен један од дуго чекајућих налаза годишњег извештаја.
Весић је током састанка представио шта је урађено у последње време на пројектима саобраћајне инфраструктуре, као и планове за наредни период.
Наиме, како је најавио, следеће године ћемо покренути изградњу пруге Београд–Ниш, а осим тога ћемо, заједно са Северном Македонијом, потписати меморандум и ићи пред европске органе за изградњу пруге између Ниша и Скопља.
Такође, са Владом БиХ ћемо изаћи пред ЕУ са пројектом изградње пруге Београд–Сарајево, која ће бити реконструисана, објаснио је министар и пренео да је европске партнере обавестио и о томе да са Владом Бугарске планирамо изградњу брзе пруге између Београда и Софије.
Према његовим речима, то су пројекти који ће омогућити да Србија буде део мреже европских саобраћајница и буде ближе пуном чланству ЕУ, где јој је, како је оценио, одавно место.
Жиофре је указао на нови План раста ЕУ, и констатовао да ће додатно финансирање од шест милијарди евра, које је предложено за регион Западног Балкана, бити велика прилика за Србију да спроводи предстојеће инфраструктурне пројекте упоредо са неопходним социо-економским реформама.
Кроз улагања у саобраћајну инфраструктуру, уз реформе, не само у сектору саобраћаја, већ и у области владавине права, грађани Србије би требало да осете користи од чланства у ЕУ и пре формалог приступања, поручио је он.
Шеф Делегације ЕУ је, у контексту значајних инвестиционих пројеката у саобраћају, истакао важност активне и транспарентне размене информација са свим заинтересованим странама како би се привукло више компанија, укључујући и компаније из Европске уније, да учествују на тендерима и тиме унапреде конкуренцију.
Он је препознао рад Србије у сектору саобраћаја, и указао на препоруке изнете у годишњем извештају.
Укупна помоћ ЕУ Србији и региону, која се пружа кроз претприступне фондове, у комбинацији са новонајављеним планом раста ЕУ, довела би до помоћи по глави становника, упоредиве са оном које државе чланице ЕУ добијају од ЕУ кроз кохезионе фондове, закључио је Жиоофре.