Министар за људска и мањинска права и друштвени дијалог у Влади Републике Србије Томислав Жигманов честитао је данас 15. децембар – Дан оснивања Националног савета хрватске националне мањине у Републици Србији.
Министар за људска и мањинска права и друштвени дијалог у Влади Републике Србије Томислав Жигманов честитао је данас 15. децембар – Дан оснивања Националног савета хрватске националне мањине у Републици Србији.
Дан избора првога сазива Националног савета хрватске националне мањине (Хрватског националног вијећа) један је од четири празника који, према Закону о заштити права и слобода националних мањина, празнују припадници хрватске заједнице у Србији.
На тај дан, пре 21 годину, конституисан је први сазив овог самоуправног тела, кровне институције хрватске мањинске заједнице у Србији. Ово је за Хрвате у Србији био историјски догађај јер им је тада признат формално-правни статус националне мањине у Србији, што је омогућио Закон о заштити права и слобода националних мањина из фебруара 2002. године.
Током последње две деценије, хрватска национална заједница у Србији остварила је континуитет у образовању, и то од јаслица до лектората, формирана су и оснажена хрватска културна удружења, основан је Завод за културу војвођанских Хрвата и Новинско-издавачка установа „Хрватска ријеч”.
Уз подршку Републике Хрватске, изграђен је Хрватски дом – Матица, свечано отворен ове године, у присуству премијера двеју земаља.
Раде се три нова вртића, а уз подршку, тада председника Владе Србије Александра Вучића, купљен je део родне куће Бана Јелачића у Петроварадину и добиjен простор за рад Хрвата у Београду.
Такође, уз подршку Хрватске реализују се пројекти прекограничне сарадње, што су све активности које посвећено води Национални савет ове националне мањине на добробит свих Хрвата у Србији.
Према последњем попису становништва, хрватска национална заједница у Србији бележи демографски пад, као и већина националних заједница, скупа са већинским народом. Хрвата је у Србији, према последњем попису 39.107, а највише њих живи у Суботици, Сомбору, Новом Саду, Апатину, Сремској Митровици, Руми и другим местима, углавном у АП Војводина.
Током историје, Хрвати у Србији су сачували национални идентитет, а у протеклих 20 година су успели да успоставе респектабилну мањинску националну инфраструктуру.
Најразвијеније подручје рада је простор културе – више од 40 друштава, тридесетак објављених књига годишње, имају и научни и часопис за књижевност. С поносом истичу како је најцитиранији научник у Србији – академик Иван Гутман из Сомбора, припадник хрватске заједнице.
О информисању на хрватском језику брину недељник „Хрватска ријеч”, дневни информативни програм на Радио-телевизији Војводина, две полусатне емисије недељно на Трећем програму Радио Новог Сада, те неколико листова у оквиру Католичке цркве и културних друштава.
Образовање се одвија од вртића до средње школе, у неколико школа на територији Суботице и Бачког Моноштора, а службена употреба хрватског језика и писма је у институцијама АП Војводине, Суботици, као и у петнаестак насељених места.
О свему томе брине Национални савет хрватске националне мањине у Србији, а политичку артикулацију интереса спроводи најјача политичка странка – Демократски савез Хрвата у Војводини.
Власти у Србији, АП Војводини, те јединицама локалне самоуправе и даље ће посвећено радити на обезбеђивању свих потребних предуслова – од доследне примене закона, преко материјално-финансијских средстава до мањинских сензитивних политика, како би Хрвати у Србији успешно наставили да развијају своје националне институције, чували и развијали свој национални идентитет и градили добру перспективу припадника ове заједнице.