Селаковић, који је и председник Савета за социјално предузетништво, најавио је да ће програм развоја и акциони план, који треба да обезбеде пуну примену Закона о социјалном преузетништву, бити усвојени у наредним месецима.
Министар је подсетио на то да је у фебруару 2022. године Србија, након деценије припрема, добила Закон о социјалном предузетништву, којим су дефинисани појам солидарне економије и услови за стицање статуса социјалног предузећа.
Према његовим речима, тада је предвиђено и успостављање Савета за развој социјалног предузетништва, са циљем да ово тело осмисли програм за развој сектора, који ће се доследно и у континуитету спроводити.
Селаковић је навео да људи који припадају тешко запошљивом становништву чине око 35 одсто укупног броја незапослених у земљи, што је око 130.000 грађана.
Социјално предузетништво је најпогоднији алат који у формално-правном смислу имамо, али га нисмо ставили у функцију и наш задатак је да се у наредном периоду озбиљно позабавимо оживљавањем социјалног предузетништва кроз доношење петогодишњег програма развоја, нагласио је министар.
Он је напоменуо да је у 2012. години било више од 250.000 корисника социјалне помоћи, данас је тај број смањен за неких 37 одсто и износи 160.700, што је постигнуто запошљавањем људи.
Од тих 160.000 најмање трећина је из категорије радно способног становништва и то је нешто о чему треба да се размишља, рекао је министар и додао да ће програмом бити обухваћене мере усмерене на подршку запошљавању и унапређењу пословања социјалних предузећа, као и друге активности у виду едукација и промоција.
Поред постојећих, програм ће пружити подршку и новим привредним субјектима који имају основ да се региструју као социјална предузећа.
Сама видљивост овог сектора биће унапређена кроз сарадњу са локалним самоуправама, како би на локалу био препознат значај социјалног предузетништва, као и прилике које оно пружа у циљу остварења његове друштвене улоге.
Од 500 социјалних предузећа колико је процењено да постоји у Србији, тек је десетак регистровано у Агенцији за привредне регистре под тим именом.
У наредном периоду НАЛЕД ће, уз подршку Шведске агенције за међународни развој и сарадњу (СИДА), кроз пројекат „Јавне набавке и добра управа за већу конкурентност”, радити на ширењу свести о предностима и значају социјалне економије.
Главна одлика ових предузећа јесте да се оснивају као резултат приватне иницијативе, с циљем да понуде одржива решења за развој заједница. Карактерише их друштвена мисија, демократско управљање и обавеза да добит реинвестирају или врате у заједницу.
Закон о социјалном предузетништву, заједно са Програмом и Акционим планом, чини пакет који пружа могућност унапређења положаја осетљивих група и помоћи ће да дугорочно незапослени, жртве насиља, инвалиди, бескућници, повратници са одслужења казни и други, лакше дођу до посла.