Ђедовић Хандановић, која учествује на Министарском састанку Групе на високом нивоу о енергетској повезаности Централне и Југоисточне Европе (CESEC), истакла је да је енергетска сигурност Западног Балкана уједно и енергетска безбедност Европе.
То је истовремено, како је додала, и главна тема за боље повезивање како бисмо имали већу сигурност снабдевања кроз енергетску инфраструктуру, али и кроз трансформацију сектора електричне енергије, који је приоритет у енергетској транзицији.
Она је навела да је, када је реч о Србији, тема разговора била и изградња реверзибилних хидроелектрана, пре свега РХЕ Бистрица.
Према њеним речима, намера је да се са Румунијом додатно појача повезаност, имајући у виду да је у плану проширење капацитета хидроелектрана на Ђердапу, а у перспективи и градња нове реверзибилне хидроелектране Ђердап 3.
Регионално повезивање нам је важно и како бисмо изграђене нове капацитете из ОИЕ могли лакше и брже да интегришемо на мрежу, рекла је министарка.
Ђедовић Хандановић је истакла да ће после гасне интерконекције Србија–Бугарска, наша земља радити на повезивању и са Северном Македонијом и Румунијом, што ће донети додатне изворе гаса у случају потребе, док је у нафтном сектору приоритет градња новог нафтовода између Србије и Мађарске.
Она је пренела да се разговарало и о водонику као енергенту будућности, за који се Србија припрема кроз доношење неопходне регулативе за развој водоника, као и кроз разговоре о могућностима за производњу овог енергента у нашем индустријском сектору.
Министарка је указала и на планове за развој преносне мреже, нагласивши да ћемо са Мађарском дуплирати преносне капацитете, а у перспективи и са Бугарском, изградњом Централнобалканског коридора, док ћемо се завршетком Трансбалканског коридора повезати боље са Црном Гором, Босном и Херцеговином, Румунијом и Италијом.
Према њеним речима, Србија је препозната као лидер у зеленој енергетској транзицији у оквиру Енергетске заједнице због напретка који је остварен у претходних годину дана у области декарбонизације и реформама спроведеним у енергетском сектору.
Повезивање са земљама чланицама ЕУ, али и осталим суседним земљама, дигитализација и правовремена изградња прекограничне енергетске инфраструктуре неопходни су нам да бисмо осигурали стабилност снабдевања. За то су потребне инвестиције и очекујемо снажну подршку међународних партнера и ЕУ на овом путу, рекла је министарка.
Она је додала да Србија јача капацитете у јавном и приватном сектору јер само синергијом можемо да остваримо циљеве које смо поставили, као што је 45 одсто производње електричне енергије из ОИЕ до 2030. године.
Ђедовић Хандановић је на маргинама Министарског састанка разговарала и са европском комесарком за енергетику Кадри Симсон, која је похвалила видљив напредак Србије у енергетском сектору и ефикасну реализацију пројеката, пре свега завршетак изградње гасне интерконекције са Бугарском и успешно завршен процес аукција за доделу тржишних премија за обновљиве изворе енергије, који је био потпуно дигитализован и у складу са ЕУ стандардима.