Међународни дан сећања на жртве Холокауста – 27. јануар установљен је Резолуцијом Генералне скупштине Уједињених нација 1. новембра 2005. године, а обележава се на дан када је 1945. године ослобођен Аушвиц-Биркенау, вероватно најозлоглашенији логор смрти за Јевреје, Роме и друге народе у Другом светском рату у Европи.
Министар за људска и мањинска права и друштвени дијалог Томислав Жигманов изјавио је тим поводом да сећање на недужне људе који су убијани и над којима је спроведен геноцид само зато што су друге нације и вере, као жртве најтежег облика дискриминације, треба да буде опомена и обавеза свих нас да се свакодневно боримо за то да се овакви злочини никада не забораве, да одлучно одбацујемо све стратегије њиховог негирања и да у корену сасецамо сваки облик мржње и насиља, који су у основи сваког злочина.
Жигманов је истакао да је дужност и обавеза свих нас као одговорних чланова друштва да поколењима осигурамо будућност у којој владају мир, толеранција, разумевање и прихватање различитости и да се боримо против говора и злочина из мржње, предрасуда, сваког облика дискриминације и нетолеранције на различитост.
Како је навео, том вредносном оквиру и таквим настојањима Влада Србије ће и даље бити предано посвећена.
Као једну од потврда таквог залагања, министар је навео да је Влада, у циљу борбе против говора мржње, пре четири године усвојила Радну дефиницију антисемитизма, коју је дао Комитет за антисемитизам и порицање Холокауста Међународне алијансе за сећање на Холокауст (ИХРА).
У контексту правичног решавања учињене неправде, укључујући насиље и дискриминацију верских мањина, а у складу са Законом о отклањању последица одузимања имовине жртвама Холокауста који немају живих наследника, Жигманов је истакао да се Савезу јеврејских општина, почев од јануара 2017. године до 2042. године, опредељују средства у износу од 950.000 евра на годишњем нивоу.
Такође, и преживели потомци жртава Холокауста који сада живе у Србији и Израелу годинама остварују своја права пред Агенцијом за реституцију.
Оснивањем установе културе Меморијални центар „Старо сајмиште” и почетком радова на обнови овог стратишта, након више деценија, Србија је показала да је посвећена неговању културе сећања на жртве нацистичких концентрационих логора Јеврејског пролазног логора Београд – Топовске шупе и логора на некадашњем Београдском сајмишту, Јеврејског логора Земун и Прихватног логора Земун.
Захваљујући иницијативи председника Србије Александра Вучића, учињен је историјски искорак да се доношењем Закона о Меморијалном центру и оснивању установа културе, Старо сајмиште учврсти у нашем колективном сећању и ода дужно поштовање свим жртвама.
У претходном периоду је доста урађено на радовима на рехабилитацији логорског простора и логорских зграда које се у њему налазе. Рехабилитација иконичког имиџа логора на Сајмишту, Централне куле, треба да буде ускоро завршена, а у њој ће бити инсталирана прва стална изложба Меморијалног центра посвећена логору на Сајмишту.
Средствима из буџета Републике Србије континуирано се подржава реализација пројеката и програма којима се преносе сећања на жртве Холокауста, геноцида и злочина против човечности током Другог светског рата, који су почињени над Србима, Ромима и Јеврејима.
Такође, усвајањем Закона о музејској делатности у октобру 2021. године, Музеј жртава геноцида је постао матични музеј у Србији за неговање културе сећања на жртве геноцида и Холокауста, тиме и јединствена и референтна установа културе не само на подручју Србије, већ и читаве Југоисточне Европе.
Министарство за људска и мањинска права и друштвени дијалог подржава иницијативе којима се у систем образовања уводе учења о Холокаусту и обележавања сећања на жртве Холокауста, као и учење о геноциду почињеном над Србима и Ромима, имајући у виду значај образовања у очувању културе сећања на жртве најтежих облика повреде људских права и достојанства, као и борби против дискриминације.
Неговањем културе сећања изражава се пијетет према жртвама и чува се достојанство њихове личности. Уједно се обезбеђује и превенција, јер се друштву шаље јасна порука да је такво понашање неприхватљиво.
Истовремено се развија и осећај емпатије код појединаца, што је нарочито значајно када су у питању деца и млади, јер се на тај начин гарантује трајно утемељење вредности и поштовање људских права и људског достојанства сваког лица, наводи се у саопштењу.