Министар за рад, запошљавање, борачка и социјална питања у Влади Републике Србије Никола Селаковић обишао је у Београду Удружење „Наша кућа“, које се бави социјалним предузетништвом.
Министар за рад, запошљавање, борачка и социјална питања у Влади Републике Србије Никола Селаковић обишао је у Београду Удружење „Наша кућа“, које се бави социјалним предузетништвом.
Селаковић је том приликом подсетио на то да је пре две године донет Закон о социјалном предузетништву и најавио доношење програма развоја социјалног предузетништва.
Министар је посетом Удружењу „Наша Кућа“ које је фомирала Аница Спасов, заједно са родитељима деце са тешкоћама у развоју, започео кампању промоције социјалног предузетништва.
Он је најавио да ће у наредном периоду Министарство, у сарадњи са Националном алијансом за локални и економски развој (НАЛЕД), промовисати социјално предузетништво у циљу мотивације других организација и удружења да се региструју као социјална предузећа, уз напомену да ће администрација, која је до сад била препрека, бити превазиђена доношењем подзаконских аката.
Министар је указао на то да је Аница Спасов жена која има невероватну енергију и идеје и да је она неко ко је успео да на различитим местима Србије, у више градова, на дневном нивоу окупља више од стотину младих који учествују у једном радном процесу.
Селаковић је објаснио да је радни процес производња папира, и то рециклажног папира изванредног квалитета, који се користи за више намена и који је нашао озбиљно место на тржишту.
То је само једна од делатности удружења, при чему је Аница Спасов део Савета за развој социјалног предузетништва, указао је министар.
Према његовим речима, мало људи у Србији зна шта је социјално предузетништво, а оно управо треба да послужи држави, која је озбиљно решила питање незапослености.
Пре 12 година у Србији је незапосленост била готово 26 одсто, а данас је 9 одсто. Дакле, ми смо као држава у озбиљној мери исцрпели расположиве контигенте радне снаге и дошао је ред на то да се бавимо тешко запошљивим категоријама становништва, објаснио је Селаковић.
Он је указао на то да међу тешко запошљиве категорије становништва спадају особе са инвалидитетом, као и друге врсте рањивих група, жене старије од 50 година, неквалификовани радници, као и жртве насиља у породици.
У овом тренутку, на евиденцији Националне службе за запошљавање у Србији имамо више од 17.000 особа са инвалидитетом које се воде као незапослене. Са друге стране имамо велики број особа са инвалидитетом које и даље нису регистроване од стране Националне службе за запошљавање из једног од разлога што није одређен њихов степен инвалидитета, објаснио је Селаковић.
Он је додао да у Србији има 260.000 људи који су дугорочно незапослени, лица која немају квалификације, од којих су 153.000 жене које су старије од 50 година.
Они су нека врста жртава транизиције којима је тешко да се запосле и социјално предузетништво управо јесте вид радног ангажовања, запошљавања свих ових категорија лица. То је нешто чиме се баве развијене земље света и ово је доказ да је Србија у напону свога развоја почела да се бави оваквом једном темом, истакао је Селаковић.
Извршна директорка НАЛЕД-а Виолета Јовановић је истакла да је важно да се анимира што већи број предузећа да упишу статус и укључе се у консултације око програма развоја и дефинисања конкретних мера подршке.
Према њеним речима, НАЛЕД-у је посебно важно да буде подршка осетљивим групама које су обухваћене овим законом, а које поред особа са инвалидитетом и оних са тешкоћама у развоју, обухватају и жене које су дугорочно незапослене, а поседују конкретне вештине из којих могу да остварују приход и које могу да буду темељ њиховог оснаживања и афирмације.
Она је истакла да је један од таквих примера и Етно мрежа која пружа подршку стотинама жена широм Србије да чувају културно наслеђе и економски се оснаже.
Поред Удружења „Наша кућа“, у Београду постоје и „Центар Звезда“ и „Етно мрежа“ који се баве социјалним предузетништвом, као и многа друга којима ће предстојећим регулативама бити знатно олакшан рад у свом оквиру.