Жигманов је на данашњем 140. састанку Комитета за људска права УН истакао да Србија иступа пред Комитетом у тренуцима када се, на једном делу територије наше државе, АП Косово и Метохија, Срби и други припадници неалбанских заједница, суочавају са институционалним и системским кршењем грађанских и политичких права.
Министар је навео да се ова кршења одвијају кроз етничку дискриминацију у свим институцијама, као и кроз ускраћивање вршења бирачког права Србима.
У току је укидање динара, као средства плаћања у српској заједници. Овим се генерално онемогућава живот Срба, јер се кроз динарску валуту исплаћују зараде, пензије, стипендиије, финансирају народне кухиње, субвенције за око 2.000 домаћинстава и друго, рекао је Жигманов.
Он је затражио од Комитета за људска права Уједињених нација да УНМИК извести о примени стандарда из Међународног пакта о грађанским и политичким правима на територији АП Косово и Метохија и овом приликом позвао Комитет да изврши увид у стање људских права на овом делу наше територије.
Жигманов је указао на то да је од 2017. године, од предстаљања претходног извештаја, Република Србија постигла значајан напредак у реализацији добијених препорука и унапређењу и заштити људских и мањинских права.
Седмогодишњи извештајни период обележили су реформски процеси, од измена Устава у области јачања независности и ефикасности правосуђа, законског и стратешког оквира у областима заштите људских права као што су забрана дискриминације, забрана тортуре, борба против злочина из мржње, борба против говора мржње, спречавање насиља у породици, борба против трговине људима, до унапређења институционалних и системских механизама .
Такође, представљени су и даљи напори Србије везани за унапређење владавине права и борбе против корупције, као и доследност у поштовању загарантованих слобода изражавања и слободе медија, те даље остваривање циљева одрживог развоја.
Жигманов је рекао да Србија обезбеђује поштовање ратификованих међународних уговора и доследно и правовремено испуњава своју обавезу извештавања, а према препорукама свих УН механизама се односимо као значајним и вредним путоказима за то како да одржимо достигнуте стандарде и унапредимо стање људских права, јер људска права су поље на коме се може постићи увек више и боље и тај посао се никада не завршава.
Министар је такође указао на то да је овај извештајни период на глобалном нивоу био врло изазован, са појавом мигрантске кризе, на који наша држава даје успешан одговор свих ових година користећи све своје расположиве капацитете, затим пандемије коронавируса и њених последица, које је наша држава минимизирала кроз посвећен рад власти да обезбеди грађанима здравствене и друге услуге, кроз оперативност у набавци широког спектра вакцина, не само за грађане Србије, већ и лицима који нису држављани наше земље.
Делегацију Републике Србије чине представници министарстава задужених за области правосуђа, унутрашњих послова, спољних послова, информисања и телекомуникација, људских и мањинскаих права.
Такође, у делегацији Републике Србије су и представници државних органа задужених за Косово и Метохију, избеглице, миграције и за нестала лица, а део државне делегације је и амбасадор при Сталној Мисији Републике Србије при УН и другим међународним организацијама у Женеви Милан Милановић.