Жигманов је истакао да је резултату доброг, успешног и конструктивног дијалога са члановима Комитета, умногоме допринела сарадња коју Влада Србије негује са организацијама цивилног друштва.
Министар је навео да су тематске седнице Савета Владе за праћење УН препорука на иницијативу организација цивилног друштва, затим представљање алтернативних извештаја, као што је био случај пред долазак на заседање Комитета, најбољи начин да доносиоци одлука свеобухватно сагледају изазове у имплементацији политика у области људских права и покушају да са организацијама цивилног друштва нађу најадекватније решење на добробит свих грађана.
Он је рекао да је део препорука организација цивилног друштва Комитет за људска права УН озбиљно схватио и показао појачано интересовање за одговорима у области борбе против дискриминације, посебно жена, деце, Рома, старијих особа, ЛГБТИ, избеглица и миграната, затим борбе против говора и злочина из мржње, слободе јавног окупљања, мишљења, изражавања и удруживања, као и борбе против корупције и о ефектима реформе правосуђа.
Жигманов је додао да је решавање ратних злочина посебно осетљиво питање, не само у Србији, већ и у региону, те да су за приоритетне циљеве постављени борба против некажњивости, убрзање истрага и кривичних гоњења.
Министар је напоменуо да је делегација Србије Комитету за људска права УН пружила и додатне информације о мерама које се примењују у вези са заштитом лица која су лишена слободе, политикама за борбу против насиља над женама и насиља у породици, превенцију и заштиту од тортуре и мучења.
Он је додао да се делегација обавезала да ће предузети кораке да осигура да се одлуке Комитета за људска права УН по индивидуалним представкама спроводе, кроз обезбеђење одговарајућег координационог механизма за праћење поступања.
Жигманов је указао на то да се већ ради на изради приручника за примену свих ратификованих УН уговора о људским правима, који ће моћи да се користе за обуку државних службеника, правосудних органа, адвоката и организација цивилног друштва, како би се обезбедила и непосредна примена конвенција.
Министар је закључио да Република Србија, свесна свих постојећих изазова, остаје опредељена да посвећеним, преданим и континуираним радом, кроз мултисекторску сарадњу, остварује даљи напредак у процесу демократизације, испуњавања међународних обавеза и остваривања највиших стандарда, посебно у домену људских права, јер управо људска права прожимају све области друштвеног живота и живота грађана као појединаца.
Дијалог делегације Србије и чланова Комитета за људска права пратили су у Женеви представници Београдског центра за људска права, организација Праксис и Идеас, као и стална координаторка УН у Србији.