На састанку, коју је организовало ресорно министарство, у сарадњи са пројектом „Реформа јавних финансија – Агенда 2030”, који спроводи ГИЗ, уз подршку влада Немачке и Швајцарске, истакнуто је да Србија улаже значајне напоре на путу ка остварењу циљева одрживог развоја, усвајајући принципе одрживости и смањења социјалне неправде у планска и стратешка документа.
Жигманов је подсетио на то да су кључни циљеви одрживог развоја они који се односе на решавање проблема најосетљивијих и најугроженијих група – искорењивање сиромаштва, квалитетније образовање, јачање положаја младих, родна равноправност, здрава животна средина, као и унапређење поштовања људских права и владавине права.
Он је, указавши на подршку Немачке и Швајцарске, као две земље које су у овом процесу значајне за Србију, подвукао да остварењу циљева претходи сарадња владе, приватног сектора и цивилног друштва, како би се свим грађанима обезбедило боље животно окружење, јер се циљеви одрживог развоја интегришу у национално планирање и буџете.
Према његовим речима, ове стратегије треба применити на локалном нивоу и уз ангажовање локалних власти, уз обезбеђење капацитета за имплементацију од стране институција извршне власти, представничких тела и судства.
Министар је објаснио да су зато на данашњи скуп позвани и представници градова и округа, у чијој је надлежности примена стратегија на локалном нивоу, како би разменили мишљење и добре праксе, евентуално указали на проблеме на које наилазе у свакодневном раду и предложили решења за њихово превазилажење.
Министарство за људска и мањинска права и друштвени дијалог се, како је нагласио, у пуном капацитету ставља на располагање како би и у наредном периоду био спона која повезује заинтересоване стране у остваривању циљева одрживог развоја.
Амбасадорка Немачке у Србији Анке Конрад рекла је да социјална неправда, у виду недостатка приступа образовању, здравственим услугама, могућностима становања, не погађа само појединце, већ као глобални феномен утиче на читава друштва.
Уколико желимо да премостимо социјалну неправду неопходно је да имамо одговарајући план на нивоу владе, али и да се у процес укључе и локалне самоуправе, тинк тенк и организације цивилног друштва, као и државне институције, истакла је Конрад.
Амбасадор Швајцарске у Србији Урс Шмид истакао је да ова земља подржава друштвени дијалог о постизању циљева одрживог развоја, нагласивши да је став да је Агенда 2030 један свеобухватан трансформативни процес на нивоу целокупног друштва и да је веома значајно да он буде интегративан и кооперативан.
Због тога је веома важно да се у друштву води дијалог и да у њега буду укључене локалне самоуправе, представници академске заједнице, цивилног друштва и приватног сектора, подвукао је он.
Председник Државне ревизорске институције Србије Душко Пејовић поручио је да Извештај о ревизији сврсисходности пословања представља знак одлучности и спремности Србије за имплементацију циљева из Агенде 2030.
Ова ревизија извршена је на државном нивоу, а имамо у плану да обрадимо тему примене Агенде 2030 на локалном нивоу, јер управо ту грађани остварују највећа права, рекао је Пејовић.
Вршилац дужности помоћника министра за мултилатералну сарадњу у Министарству спољних послова Катарина Лалић Смајевић нагласила је значај континуиране сарадње и координације са међународним партнерима, и истакла да ово министарство у оквиру својих надлежности посвећује значајну пажњу остваривању циљева Агенде УН за одрживи развој до 2030.
Данашњи друштвени дијалог означава корак даље у неговању и даљем развоју заједничке сарадње и координације међу свим релевантним актерима у остваривању циљева одрживог развоја у Србији у складу са Агендом 2030. Након скупа, усвојена је Сагласност о поступању, која садржи основне тачке данашњег друштвеног дијалога.