Вујовић је истакла да Министарство заштите животне средине има веома успешну сарадњу са Шумарским факултетом, у заједничком циљу да се шуме у Србији прошире, унапреде и сачувају.
Она је навела да Министарство из године у годину даје свој допринос кроз суфинансирање пројеката пошумљавања и озелењавања широм Србије и навела да је од 2018. до 2023. године додељено више од 400 милиона динара за пошумљавање преко 1.000 хектара.
У протекле три године, само путем наших јавних конкурса, Србија је богатија за 250.000 нових садница. Кроз јавни конкурс у текућој години обезбедили смо 200 милиона динара, што је двоструко више у односу на 2023. годину, истакла је Вујовић.
Према њеним речима, Министарство заштите животне средине непрекидно ради и на унапређењу и очувању заштићених подручја, којих у Србији има 473, а простиру се на 8,65 одсто територије.
Министарка је навела да се са планираним проширењем подручја под заштитом за ову годину на 9,21 одсто укупне територије и уз површину коју обухвата еколошка мрежа, очекује да до краја године под заштитом буде приближно 30 одсто од укупне површине наше земље.
Вујовић је рекла да ће тиме Србија знатно пре рока испунити циљ Конвенције о биодиверзитету да се под заштиту стави 30 одсто копнених и водених екосистема до 2030. године.
Из године у годину увећавамо износ средстава за одржавање и унапређење наших бисера природе. У 2020. години је у те сврхе било опредељено 229 милиона динара, док је за 2024. годину обезбеђено 500 милиона динара, што је највећи износ до сада, нагласила је Вујовић.
Министарка је напоменула и да је, према подацима из Друге националне инвентуре шума, шумовитост Србије са 29,1 одсто из 2006. године порасла на тренутних 39,01 одсто територије, што значи да се приближавамо европском просеку од 41 одсто.
Она је указала на то да су зелене оазе, посебно у урбаним срединама, подложне бројним притисцима, укључујући и климатске промене, због чега је више него икада неопходна сарадња свих релевантних институција у њиховом очувању.